layer
Lund University (Sweden)
CC-BY 4.0
SH2026 Report Trench 11.2 Undersökningsresultat
excavation trench
meter
fill
Pit Fill
Creation/Construction
Svart fyllning som täcker lite mindre än hälften av det utgrävda området. Fyllningen går in i den nordliga och östliga väggen.
trowel
irregular
fine-grained sediments
soft
dry
clear
dark
blackish
black
fine
sandy
fine sands (0.02-0.06mm)
Svart fyllning, troligtvis kokgrop. Stor mängd stenar framkom när jordprov togs.
1.1. Bakgrund I undersökningsplanen nämns möjligheten att vissa av de möjliga anläggningar från magnetometerkartan kunde vara härdar istället för kokgropar. Vi kan därför med fördel definiera dessa två typer av anläggningar. Kokgropar ligger generellt sett i anslutning till boplatser och gravar. De tolkas generellt ha använts för vardaglig matlagning (Lilla Beddinge 24:1, L1989:9337) Riksantikvarieämbetet definierar kokgropar som en “Grop med tät stenpackning av företrädesvis skörbränd sten”. I norra Sverige används termen för gropar med sot och kol mellan stenarna medan detta inte är ett krav för att använda termen i södra Sverige (Riksantikvarieämbetet 2026a). Härdar definieras som “en avgränsad eldplats” enligt riksantikvarieämbetet (Riksantikvarieämbetet 2026b) men detta är en väldigt lös definition. Nilsson tar upp hur det ofta kan vara svårt att särskilja på kokgrop och härd i sin text i publikationen Fornvännen (Nilsson, M. 2022. s.233). Alltså kan det vara svårt att avgöra ifall en anläggning är en härd eller något annat. 1.2. Syfte Enligt undersökningsplanen bygger frågeställningarna vidare från tidigare års undersökningar, där strukturerna synliga på magnetometerundersökningen kunde tolkas som kokgropar. Årets utgrävning var därför vidare intresserad av att undersöka ifall några härdar kunde urskiljas på platsen, där kokgropens skörbrända stenar kan ha värmts upp. Seminareutgrävningen gjordes också med syfte att bredda förståelsen av platsen och dess funktion och kronologi, till exempel kokgroparnas eventuella samtidighet med varandra, och eventuella spår av neolitisk och mesolitisk aktivitet och vad det kan säga om bruket av platsen över tid. Syftet med undersökningen kan alltså sammanfattas som följande: Kan fler anläggningar i strukturen tolkas som kokgropar i likhet med de som redan undersökts? Består några av anläggningar som framkommer i grupper enligt magnetometerresultatet även av härdar? Vilken funktion kan anläggningen ha haft? Är kokgroparna tillkomna samtidigt eller har platsen utnyttjats för liknande aktiviteter under längre tid? Finns ytterligare spår av mesolitiskt och neolitisk aktivitet på platsen? 1.3. Topografi och geologi Utgrävningsplatsen (L2025:982) ligger söder om gården Östergård, Skateholm i fastigheten Stora Beddinge 35:16, Trelleborgs kommun i Tullstorps socken. Platsen ligger nästan precis 21km från både Ystad och Trelleborg, 850 meter från havet samt 4 meter över havet. Landskapet består av platta och öppna grästäckta betesmarker för nötkreatur. Schakt 10 ligger på den sydöstra sluttningen av en liten suboval kulle i en hage (Lantmäteriet 2026). Jordarten består av olika variationer av sand såsom medium och fine sand i de högre lagren samt isälvssand i det lägre. Vid utgrävningsområdet låg tidigare en lagun. Med hjälp av SGU:s kartvisare och modeller kan man se hur strandlinjen förskjutits sedan bronsåldern. 1.4. Fornlämningsmiljö Skateholmsområdet har en rik mesolitisk fornlämningsmiljö, med gravfält och boplatslämningar på platserna Skateholm I (L1988:8176, L1988:7563) och Skateholm (L1988:7566, L1988:8055) som undersöktes i ledning av Lars Larsson under 80-talet. Skateholm I och II ligger bara några hundra meter västerut från kohagen där årets seminarieutgrävning tog plats, och ytterligare ett möjligt mesolitiskt gravfält finns några hunder meter bort i östlig riktning. (Larsson 2016, s. 176) Ett relativt stort antal mesolitiska boplatser har hittats längst med kustlinjen, som synligt på kartan över området i fornsök. I det närliggande landskapet syns tecken av bronsåldersaktivitet i form av ett antal mer eller mindre bevarade gravhögar från bronsåldern. Vissa markfynd daterade till bronsåldern har dokumenterats, vilket har öppnat för hypoteser att högar såsom L1988:7635 eventuellt har legat i anslutning till boplatser under bronsåldern. (L1988:7484) Närheten till högarna är värt att sätta i relation till platsen för vår utgrävning. Kokgroparna anlades kustnära omgivna av en rik historisk miljö som var synligt i landskapet. 1.5. Metod och genomförande Utifrån en magnetometerundersökning gjord 2024 (se figur 1) identifierades ett antal möjliga anläggningar, som under en testgrävning gjord i samband med undersökningen konstaterades vara kokgropar, något som vidare bevisades under seminariegrävningen år 2025. Utifrån de potentiella anläggningarna inmätta med gps utifrån magnetometerkartan tilldelades schakt till grupper om 3-4 studenter. Ett schakt om 2x2m mäts upp med den gps-inmätta punkten i mitten. Första lagret med torv togs bort genom spadgrävning, och utgrävningen fortsatte sedan stratigrafiskt med skärslevar. 40 cm under markytan noterade vi ett mörkare lager i nordvästra hörnet. Eftersom det såg ut som att lagret fortsatte vidare in i västra väggen av schaktet och vi såg en viss ansamling av stenar utvidgades gropen med 50 cm runt den förmodade anläggningen. I den utvidgade delen av schaktet påträffades brända och skörbrända stenar i den nordvästra delen av schaktet men ingen tydligare koncentration eller avgränsning i jordlagret. Schakten i direkt angränsning till vårt (schakt 6 och 8) hade samma problem med att urskilja en angräsning av lagret, och noterade en liknande tendens i att lagret såg ut att bli mörkare en bit ifrån den inmätta punkten utifrån magnetometerkartan. I respons till vad vi tyckte oss urskilja i lagret och utifrån en misstanke om att magnetometerkartan inte varit helt träffsäker utvidgade vi därför schaktet ytterligare. Det mörka lagret (L1390) utgrävdes stratigrafiskt, men vid ca 50 cm djup var lagret fortfarande oklart och en saknade en tydlig koncentration eller avgränsning. En djupare testgrop grävdes därför i nordvästra hörnet för att försöka urskilja djupet på det mörkare lagret, och se ifall det gick att urskilja tecken på en eventuell anläggning, eller om schaktet endast bestod av ett lager. Testgropen var 80 cm lång, 24 cm bred och grävdes ned till ett djup 80 cm där sandlagret övergick till ljus isälvssand. Under grävningen av testgropen påträffades flera större stenar och det mörkare jordlagret övergick i svartare, sotig sand och en kokgrop kunde plötsligt konstateras. Detta var en anläggning som inte var synlig på magnetometerkartan, förmodligen på grund av störningar från närliggande järnskrot eller liknande. En sektionsritning av den norra väggen av testgropen gjordes på millimeterpapper och en 3D-modellering av schaktet gjordes. På den fjärde dagen var schaktet 3,69 m brett och varierande i djup från 38 cm i den östra delen och ca 50 cm djupt i den västra delen av schaktet. Grupp 1 anslöt därför efter sin färdiga utgrävning för att fortsätta utgrävningen av det mörka lagret i den östra delen av schaktet, medan fyllningen i anläggningen grävdes ut och profilen av jordlagren kring kokgropen ritades på millimeterpapper. Under utgrävningen av fyllningen av kokgropen (1236) togs två jordprover, ett från övre delen av kokgropen och ett från botten av anläggningen. Under grupp 1:s fortsätta utgrävning av lager 1309 i östra delen av schaktet hittades ett flertal fynd i lagret. Med tanke på hur djupt ned den utgrävda anläggningen i det nordvästra hörnet befann sig så är det möjligt att anläggningen som blev utläst på magnetometerkartan finns i det sydöstra hörnet av schaktet precis som kartan visade, bara betydligt djupare ned än vad vi hann gräva. 2. Undersökningsresultat 2.1. Stratigrafisk redogörelse Det översta lagret i schakt 10 var omkring 10 cm djupt och bestod av matjord. Lagret bestod av ljusbrun sand med mindre stenar och fynd av enstaka flinta utan tecken på avslag, bruk eller retusch. Andra lagret bestod av mörkbrun sand och var 30 cm djup från ytan och i detta lagret gjordes flera fynd. Ett antal skärvor keramik (F1003) var utspridda i schacket i detta lager och även en flintkärna (F1007) med tecken på avslag hittades i botten av detta lagret. En bit historisk keramik och en rostig spik hittades i detta lagret men eftersom att de inte tillhörde den eftersökta kontexten sorterades dem bort. I det andra lagret började också allt mer träkol dyka upp. Det tredje lagret bestod av en svartbrun sand och var omkring 45 cm djup från ytan. I detta lager hittades allt mer träkol och ytterligare fler små skärvor av keramik (F1000) (F1006), en borr i flinta (F1008) och en knacksten i bergart (F1010). I det tredje lagret hittades även ett fragmenterat kärl bestående av större skärvor (F1009). I detta lagret hittades ytterligare en bit glaserad historisk keramik som sorterades bort då den inte tillhörde den eftersökta kontexten. I lager 4 bestod jorden av en väldigt fin svart sand med mycket träkol och spridda brända mindre stenar och var vid 55 cm djup från ytan. I detta lagret fann vi ett flertal keramikskärvor, däribland en mynningsbit (F1001) som fanns ihop med en mindre skärva (F1002), en keramik skärva med antydan till vulst (F1004) och en mynnings bit i keramik ihop med hals och vulst i keramik i två delar (F1005). I lager 5 påträffades en kokgrop i nordvästra hörnet av schaktet vid 90 cm djup från ytan. Gropen var 45 cm djup och jorden i detta lagret bestod av finkornig svart sand med mycket träkol i. Anläggningen påträffades i hörnet vilket innebar att endast en ungefärlig fjärdedel kunde grävas ut. Detta gav oss dock en god förståelse för profilen av gropen. Från syd till norr mättes gropen till en meter och från öst till väst 55 cm men gropen fortsatte in i väggen på båda hållen. Gropen hade en suboval form och fyllningen var koncentrerad i mitten och botten av kokgropen och bestod av större stenar varav ett flertal var skörbrända. 2.2. I schakt 10 hittades elva fynd som ansågs relevanta för kontexten. Av dessa ansågs fem vara av högre intresse då de gav möjligheter för mer exakt datering och definiering. Fynd 1001 och 1005 innehöll båda två keramikskärvor från kärls mynningar. Fynd 1005 består av två skärvor, en mynning och en halsskärva som har passning. Halsskärvan hade vulster samt början till rabbning vilket i samband med mynningsskärvan visade på att kärlet hade dekor av typ B och härstammade från YBÅ period V-VI. Fynd 1005 hittades med 1004 som är en keramikskärva från kärlets buk. Ingen passning existerade mellan dem. Fynd 1009 var ett fragmenterat kärl bestående av större skärvor. Bland skärvorna hittades två mynningsbitar som precis som fynd 1004/1005 följde typ B dekoren och var släta längs med mynningskanten för att sedan övergå till rabbade ytor på hals och buk. Detta gjorde det möjligt att datera även detta kärl till YBÅ V-VI. Fynd 1008 bestod av en mesolitisk flintaborr gjord från ett avslag av danienflinta. Borrens kanter är helt retuscherade runt dess “huvud”. Fynd 1010 var en handsten med ett flertal plana facetter som förmodas ha använts som knacksten. Slitningsmönster på stenen tyder på även på att handstenen möjligen kan ha använts för malning. Bland de resterande relevanta fynden var majoriteten av fyndposterna keramik. Fynd 1000, 1002, 1003, 1004, 1006 var alla lösa fynd av rabbad keramik och var förmodligen skärvor från buken på diverse kärl. 1000, 1003 och 1006 alla av flertalet skärvor som hittades utspridda på olika mindre områden i schaktet. Fynd 1007 var ett spånblock av grovkornig, matt grå flinta. Utöver dessa fynd hittades en järnspik, en skärva porslin eller fajans samt en glaserad bit keramik, troligen från 1800-tal. Dessa var inte relevanta för kontexten och dokumenterades inte. (Högberg, A et al. 2002. s. 8, 26 ; Lindahl, A. Olausson, D. Carlie, A. 2002. s. 86-88) 3. Diskussion 3.1. Magnetometerläsning i praktiken Magnetometerkartan som årets utgrävning baserades på visade sig under utgrävningens gång inte vara helt tillförlitlig. På platsen där anläggningen påträffades gav magnetometern inga utslag alls (se figur 3), något som kan ha berott på störningar från järnskrot eller liknande i jordlagret. Den funna kokgropen påträffades nästan 1 meter ifrån där det ursprungliga schaktet anlades. Anläggningen dök även upp på ett oväntat djup; cirka 60-70cm ned och fortsatte till 110 cm ned från schaktets kant. Magnetometerkartan och de strukturer som noterats på den avläsningen låg till stor grund för hur undersökningen planerades, och att en anläggning inte var synlig på kartan är något värt att notera för framtida bruk av magnetometeravläsningar under planering av utgrävningar. Det är även intressant att utvärdera vår brist på tilltro till magnetometerläsning i fält, då vi valde att följa lagret vidare och utvidga schaktet utefter vad vi såg i jorden, istället för att fortsätta gräva nedåt vid den punkt som magnetometerkartan utläst. Lagret vi befann oss i var oklart och utbrett över ett stort område, något som schakten i närheten av oss också kunde konstatera. Alla tre schakten i närheten av varandra, det vill säga schakt 6, 8 och 10 valde att utvidga sitt schakt utefter lagret eftersom vi tänkte att magnetometern gett ett otydligt resultat, men fick sedan under utgrävningens gång en klarare bild av lagret, och att utslagen på magnetometern visst hade varit träffsäkra i kartläggningen av anläggningar. 3.2. Fyndsituation Stora mängder keramik påträffades i schaktet. Samtlig keramik var rabbad med undantag för de släta mynningsskärvorna (det vill säga F1001, F1005 och F1009). Keramiken kan därför överlag dateras till bronsåldern och kärlen med släta mynningar kan dateras mer exakt till yngre bronsålder, period V-VI. Den stora mängden keramik kan tala för tolkningen att kokgropen potentiellt använts för matlagning. Det är dock för tillfället svårt att säga säkert då keramiken inte påträffades i kokgropen och är därför svår att sätta i direkt kontext med den. Vad gällande flintaborren (F1008) och mikrospånblocket (F1007) så kan dessa rimligen dateras till senmesolitikum-tidigneolitikum (Högberg, A et al. 2002). Dessa fynd tyder på att platsen kan ha använts återkommande under längre perioder i forntiden. Vidare kan knackstenen (F1010), som hittades i sydöstra delen av schaktet i lager 1309, ses som ett tecken på att platsen använts för matberedning. Slipspåren på stenen tyder på att stenen kan ha använts till att krossa fröer och vegetabilier. Knackstenens fyndsituation i lagret gör den dock på samma sätt som keramiken svår att sätta i direkt kontext med kokgropen, då det kan ha eroderat ned från höjden över tid. En stor del av schaktet (cirka 60%) bestod av ett fläckigt och otydligt mörkare lager där en del skörbränd sten påträffades (se figur 12). Detta lager kan förmodas ha bildats av erosion ned för kullen av eventuella tidigare kokgropar eller lämningar, något som gjorde tolkningen av lagret oklar. 4. Sammanfattning Vi kan konstatera efter den genomförda undersökningen att de strukturer avlästa på magnetometerkartan är kokgropar. Det är möjligt att härdar också finns i området men ännu har inte en sådan kunnat identifieras. Till skillnad från förra årets seminariegrävning hittades ett flertal fynd i schaktet: flera rabbade keramikskärvor varav ett fåtal mynningsskärvor som kunde dateras typologiskt till yngre bronsåldern, en flintborr som alltså tyder på mesolitisk eller neolitisk aktivitet på platsen, samt en knacksten som kan vara ett bevis på att matberedning skett i området. Samtliga fynd hittades i det mörkare jordlagret som bredde ut sig över en stor del av schaktet. Detta lager gjorde anläggningen svår att lokalisera då jordlagret var svårläst och schaktet utvidgades därför ett flertal gånger i ett försök att definiera lagret. Efter utvidgningarna av schaktet var lagret fortfarande mycket svårtolkat, men istället hittade vi en kokgrop som inte syntes på magnetometerkartan, förmodligen på grund av störningar från metallskrot. Anläggningen som ursprungligen markerades på magnetometerkartan är troligtvis situerad på den punkt som angetts, men djupare ned än vad vi hann gräva. 5. Administrativa uppgifter Lokal: L 2025:982 Länsstyrelsens diarienummer: 4673-2026 Datum för beslut: 2026-04-08 Län: Skåne Kommun: Trelleborg Socken: Tullstorp Socken Fastighet: Stora Beddinge 35:16 Koordinatsystem: EPSG:3006 Läge: X koordinat: 404000 Y koordinat: 6139000 Höjdsystem: RH2000 M ö.h.: 4 Tidsperiod (fältarbete): 18/05/2026 - 22/05/2026 Undersökt yta: ca 8,45 kvm Fyndförvaring: Historiska museet vid Lunds Universitet Dokumentation: Ansvarig institution: Institutionen för arkeologi och antikens historia, Lunds universitet Typ av undersökning: Seminariegrävning Personal: Lukas Hallgren, Siri Nuottaniemi, Tintin Johansson 6. Referenser Fornsök. (2026) Kokgrop. Kokgrop. https://app.raa.se/open/fornsok/lamningstyp/definition?id=1074 Fornsök. (2026) Härd. Härd. Riksantikvarieämbetet https://app.raa.se/open/fornsok/lamningstyp/definition?id=1065 Berggren, Å. (2026). Ansökan om tillstånd till seminariegrävning - Undersökningsplan. Institutionen för arkeologi och antikens historia. Lunds Universitet. s. 4-6 Högberg, A., Mardel, L., Rudebeck, E., Sarnäs, P., Sheker, L. & Ödman, C. (2002). Nomenklatur och sorteringsschema för flintregistrering. Utarbetad inom ramen för projektet Öresundsförbindelsen. Stadsantikvariska avdelningen Kultur Malmö. Malmö. s. 8, 26 Lantmäteriet. (2026). Topografisk karta. Tillgängligt via: https://minkarta.lantmateriet.se Larsson, L. (1988). The Skateholm Project I: Man and Environment. Stockholm: Almqvist & Wiksell International. Lindahl, A. Olausson, D. Carlie, A. (2002). Keramik i Sydsverige. En handbok för arkeologer. Keramiska Forskningslabbet. s. 86-88 Sarnäs, P., (2023). Arkeologisk utredning steg 2: Lilla Beddinge 24:1, fornlämning L1989:9337. Utvidgning av golfbana. Skånearkeologi Rapport 2023:10 Nilsson, M (2022). Fornvännen: Journal of Swedish Antiquarian Research. Västernorrlands Museum. s. 233
Burned Layer
shovel
centimeter
greyish
cut
Pit Cut
Halvcirkel i norra delen av schaktet med konkava sidor. Lös och torr sand med tydliga gränser mellan de olika lagrena. 87 cm djup och 145 cm bred.
suboval
rounded
gradual
sharp
stepped
concave
Straight side and convex edge in the northwestern corner of the trench. Light sand with black stains, greybrown sand, medium sand. Dry, relatively loose, 110 cm deep, 80 cm wide. Sharp boundary between light sand to darker layers.
other
convex
sloping
Fyllningen består till största del av sot och jord med ett begränsat antal stenar koncentrerade mot mitten av anläggningen. Samtliga stenar var skörbrända och cirka 7-15 cm långa. Fyllningen mellan stenarna bestod av kompakt, sotig, fin sandjord.
Platsen har troligen använts som en kokgrop.
circular
Soot
moderate sorted
medium
firm
wet
diffuse
mid
grey
medium sands (0.06-0.20mm)
Deep pit filled with black sooty sand, charcoal and burnt stones
Charcoal
Fire cracked stones
unclear
Nedgrävning ca. 95 cm i diameter med sluttande sidor och skålformad botten. Kanterna sluttar gradvis. Nedgrävningen går utanför den östra schaktväggen, troligtvis med ett par centimeter.
Nedgrävningen till en kokgrop.
tapered
cooking pit
Nedgrävning fylld med skörbränd sten, sot och något träkol. Nedgrävningens topp är rund till formen, mått: ca. 95 cm i diameter.
Kokgrop. Mer troligt att det även eldats på platsen med tanke på mängden sot.
Bronze Age
Convex pit in the northwestern corner of the trench. Only whats estimated to be a quarter was excavated. Filled with sand, soot, charcoal and stones.
individual find
flint
spån
Spån med bruksspår och inhak på mitten. Längd: 5,5 cm Bredd: 2,1 cm Vikt: 7g
gram
handpicking
intact
En rund grop. Mått (toppen): 25 cm djup 47cm i diameter (Ö-V) 49 cm i diameter (N-S). Kanterna sluttar och botten är skålformad.
Den andra anläggningen i schaktet som ej blivit helt undersökt då man bara grävt en provgrop. Man hittade många flertals skörbrända stenar, träkol och en enstaka djurtand.
Grop med skörbränd sten och jord. Rundoval. Mått: 90 cm N-S, 75 cm Ö-V, 25 cm djup.
Kokgrop. Stenarna eldade på annan plats.
Ett tjockt, mörkgrått lager som består av fin och torr sand. Spridingen är okänd då det täcker hela schaktet. Fynd så som djurtänder och flintavslag har enbart hittats i detta lagret. Skörbränd sten och träkol har även förekommit.
Animal bone
loose
Fyllningen bestod av ca. 20 L sten ca. 5-12 cm långa. Majoriteten av stenarna var skörbrända. Fyllningen mellan stenarna bestod av brungrå matjord med inslag av träkol.
Kokgrop. Avsaknaden av sot tyder på att det troligtvis inte har eldats direkt på platsen för kokgropen.
1.1. Bakgrund fsgfadgvf 1.2. Syfte gEGREGRE 1.3. Topografi och geologi RWGre 1.4. Fornlämningsmiljö wrgareg 1.5. Metod och genomförande GRREGEE
Fyllning 1150_2 motsvarar lager 5. ' Väldigt svart lager där stora mängder träkol förekommer. Skörbränd sten hittade man mest i detta lagret. Även denna fyllningen bestod av torr och fin sand.
Fyllning 1150_1 motsvarar lager 4 Ljusare grå fyllning som är ett tunnare lager ovanför fyllning 05. Fyllningen bestod av fin, torr sand där väldigt få skärbrända stenar hittades.
Fyllning 1150_2 vilket motsvarar lager 5
light
brownish
2. Undersökningsresultat 2.1. Stratigrafisk redogörelse anläggningsbeskrivning (varje lager av fyllning i anläggningen) 2.2. Fyndbeskrivning uppdelat per fyndkateg
1. Inledning (ange här vem om har skrivit vad i rapporten) 1.1. Bakgrund 1.2. Syfte 1.3. Topografi och geologi 1.4. Fornlämningsmiljö 1.5. Metod och genomförande
Mörkare lager djupare i anläggningen. Stor mängd brända stenar förekom i hela gropen. Förekom även träkol på ett flertal platser i kontexten.
Djupare del av kokgropen med mer träkol än förväntat
oval
Långsida mot öst och väst. Kortsida mot Nord och syd
well sorted
Anläggning med tydliga jordlager. Ingen tydlig stenkonstruktion, stenarna ligger utspridda. Anläggningen är utgrävd i en halvcirkel som förmodligen fortsätter norr mot anläggning 01.
Oval kokgropsfyllning lager 1. 156 cm långsida och 131 cm kortsida. Förekom brända stenar i norra delen av kontexten. Förekom även stora bitar träkol i öst och centrala delen av kontexten
Troligen fyllningen från en kokgrop trots relativt stark närvaro av träkol.
Långsidor mot öst och väst, kortsidor mot nord och syd
C1208 utgör en Nord-Syd orienterad oval nedgrävning med ojämn botten som uppkommit i samband med skapandet av en kokgrop. Nedgrävningen fylldes av C1049.
not perceptible
uneven
terrain
SH2026 Trench 12 03 (3D model)
third 3D model of trench 12
nxz
IBM
Reality Scan
SH2026 Trench 12 02 (3D model)
second 3D model of trench 12
SH2026 Trench 12 01 (3D model)
first 3D model of trench 12
SH2026 Trench 11 03 (3D model)
third 3D model of trench 11
SH2026 Trench 11 02 (3D model)
second 3D model of trench 11
SH2026 Trench 11 01 (3D model)
first 3D model of trench 11
SH2026 Trench 10 03 (3D model)
third 3D model of trench 10
SH2026 Trench 10 02 (3D model)
second 3D model of trench 10 (part of the trench)
SH2026 Trench 10 01 (3D model)
first 3D model of trench 10
SH2026 Trench 9 03 (3D model)
third 3D model of trench 9
SH2026 Trench 9 02 (3D model)
second 3D model of trench 9 (pottery concentration)
SH2026 Trench 9 01 (3D model)
first 3D model of trench 9
SH2026 Trench 8 04 (3D model)
fourth 3D model of trench 8
SH2026 Trench 8 03 (3D model)
third 3D model of trench 8
SH2026 Trench 8 02 (3D model)
second 3D model of trench 8 (part of the trench)
SH2026 Trench 8 01 (3D model)
first 3D model of trench 8
SH2026 Trench 7 02 (3D model)
second 3D model of trench 7
SH2026 Trench 7 01 (3D model)
first 3D model of trench 7
The data from the excavation of Trench 12
pick axe
The data from the excavation of Trench 11
The data from the excavation of Trench 10
The data from the excavation of Trench 9
The data from the excavation of Trench 8
The data from the excavation of Trench 7
SH2026 Report Trench 11. 4 Sammanfattning
research investigation
Excavation season with undergraduate students from the continuation Course in Archaeology (ARKA32)
Skateholm, Trelleborgs kommun, Skåne County, 231 75, Sweden
Fyllningen undersöktes till 50%. Den södra halvan av fyllningen benämndes grävenhet 625. Jordprovet PM653 togs i denne grävenhet. Fyllningens form var subcirkulär. Dess färg kan beskrivas som svart, grå, rödaktig mörkbrun och gulaktig ljusbrun. Fyllningen bestod av fin sand, mycket skörbrända sten och sot, och något träkol. Innehållet var gradvis osorterat och koncentrationen stenar var högre till väst. Fyllningen var lös men något mer fast i partierna som innehöll en mer dominerande mängd sot. Fyllningen innehöll tillsynes ungefär 64 L skörbränd sten. Måtten var 70x79 cm, den tillsynes djupaste punkten från nedgrävningens kant var 25 cm.
subcircular
poorly sorted
Gradvis osorterat; högre koncentration sot och träkol till väst, färre skörbrända stenar till öst.
reddish
brown
1. Inledning Denna rapport presenterar de fynd som gjordes i bronsåldersanläggningen i Skateholm, specifikt schakt 5. Denna plats kom fram under magnetometerundersökningar i området. Det finns inte mycket utgrävt från bronsåldern i Skateholm, så denna plats ger en möjlighet att få veta mer om den aktivitet som skedde där under bronsåldern. Denna utgrävning hoppas kunna besvara vad dessa kokgropar och härdar kan ha haft för funktion. 1.1 Bakgrund Skateholm är hem till en stor mesolitisk boplats samt gravplats. Under tidigare perioder av förhistorisk tid har området varit omgiven av vatten där boplatserna var på en udde. Det har tidigare undersökts av Lunds universitet vid två tillfällen. Vid en undersökning med georadar och magnetometer av området runt Skateholm I och II hittades en anomali. På magnetometer resultatet sågs det mörka färgningar placerade med relativt lika avstånd runt i en stor oval, ca 40x100 meter. Efter att ett mindre schakt grävts ut vid en av mörkfärgningarna, detta för att utesluta modern konstruktion, kunde man hitta skörbränd sten och träkol. Dessa fynd tydde på att det var en kokgrop eller eldgrop (Berggren 2025, s.1-2). För att avgöra huruvida groparna var en del av de mesolitiska boplatserna eller om de utgjorde en neolitisk struktur, vilket var de ursprungliga teorierna kring fornlämningen, genomfördes 14C analyser på träkolet från en av groparna. Resultaten från de två analyserna visar att anläggningarna kan dateras till yngre bronsålder, vilket innebar att den första hypotesen kunde avvisas. Strukturen uppvisar en tydlig symmetri och dateringarna är samstämmiga, vilket då tyder på att de mörkfärgade partierna som identifierades genom magnetometerundersökningen är samtidiga och tillhör samma anläggning från yngre bronsåldern (Berggren 2025, s. 2-4). 1.2 Syfte På en boplats kopplas oftast kokgropar och härdar med matberedning, men de kan också förekomma fristående från boplatser. Fynd av kokgropar och härdar från bronsåldern utan koppling till en boplats har hittats förut, ofta uppradade och många i mängd. Ofta kopplas detta fenomen till en slags rituell eller ceremoniell aktivitet. Kokgroparna eller härdarna i Skateholm skiljer sig från tidigare fynd, där de varit placerade i en rad och inte i en oval form, där det här följer topografin istället. Kokgropar och härdar nära vatten skulle kunna ha används för båt och kanot byggande (Berggren 2025, s. 4-5). Syftet till undersökningen var både att undersöka om resultatet av magnetometerundersökningen kan bekräftas och det är en sammanhållen anläggning samt att ge ett underlag för tolkning av anläggningens funktion. Frågeställningarna för utgrävningen är för hela anläggningen och inte bara för det schakt som denna rapport behandlar (Berggren 2025, s. 5). Frågeställningar: Kan fler anläggningar i strukturen tolkas som kokgropar i likhet med den som redan delvis undersökts, och är de av liknande karaktär och ålder? Kan anläggningarna som som avbildas i magnetometermätningen en sammanhängande anläggning? Vilken funktion kan anläggningen i så fall ha haft? 1.3 Topografi och geologi I södra Skåne, ca 20 km väst från Ystad och ca 20 km väst från Trelleborg låg utgrävningsområdet. Platsen är nu en beteshage för nötkreatur, belägen ca 1 km från nuvarande kustlinje. Fornlämningen ligger inom Trelleborg Stora Beddinge 35:16. Kokgroparna och härdarna låg i en oval runt en mindre kulle, vilket tyder på att anläggningen följer landskapet. Tidigare, under de mesolitiska bosättningarna, har området varit en lagun, men vi vet mindre om hur landskapet sett ut under bronsåldern. 1.4 Fornlämningsmiljö De första utgrävningarna i Skateholm var, likt vår utgrävning, seminariegrävningar av studenter samt mindre forskningsutgrävningar. Efter att områdets betydelse kom fram efter den första grävsäsongen kunde större forskningsutgrävningar ske. På 1980-talet genomfördes de första undersökningarna på Skateholm I och II under ledning av Lars Larsson. Efter fem grävsäsonger hade det undersökt sammanlagt 87 gravar. Dessa bosättningar är några hundra meter bort från kokgroparna och härdarna som undersökts (Larsson 1988, s. 11-12, 97). Det har även hittats bronsåldershögar i området, samt en eventuell boplats från bronsåldern runt Skateholm. Högarna runt Skateholm finns det snålt information om i Fornsök. I Abbekås, ca 7 km från Skateholm, finns dock en fyndrik hög med gravar och artefakter från äldre och yngre bronsåldern, lämningsnummer L1989:4990. 1.5 Metod och genomförande Schakten placerades ut utifrån resultatet av magnetometerundersökningen. Schakt 5 grävdes ut i en 2x2 meter kvadrat. Rutan samt matjorden grävdes med spade tills anläggningen påträffades. Rutan samt alla grävenheter i anläggningarna märktes upp med gps. Halva anläggningarna grävdes först ut, detta för att kunna göra profilritningar. Anläggningarna, i detta fall kokgropen och den mindre gropen, grävdes ut i “single context”-metoden där vi grävde ner ca 25 cm. Varje grävenhet sållades. Två jordprover togs ut grop 5 och ett jordprov ur grop 6. Fotografier för 3D modeller togs vid starten och slutet av varje grävenhet. Båda groparna grävdes i stick tills det att steril jord påträffades och groparna hade grävts ut.
- Berggren, Å (2025). Undersökningsplan Skateholm 2025. - Larsson, L (1988). Ett fångstsamhälle för 7000 år sedan: boplatser och gravar i Skateholm. Signum, Lund.
1. Inledning (Smilla) Denna rapport presenterar en seminariegrävningen av en grop i Skateholm och gropen som kommer att diskuteras är grop 4. Grävningen heter Skateholm L:2025:982 och ligger inom fastigheten Stora Beddinge 35:16 i Trelleborgs kommun. Platsen är belägen mellan Trelleborg och Ystad längs med sydkusten. Med hjälp av magnetometerundersökning och testundersökning av Lund universitet 2024 kunde det konstateras ett antal gropar i en oval formation utspridda vid en naturlig kulle som låg intill en dåtida våtmark (Berggren, 2025. S, 1,2). Sammanlagt undersöktes sex gropar under seminariegrävningen. 1.1 Bakgrund (Smilla) Markundersökningarna gjordes i närheten av Skateholm gravfälten I och II för att identifiera möjliga fornlämningar i dess närhet. Det var då som formationen med groparna upptäcktes via en magnetometerundersökning. En mindre undersökning gjordes med länsstyrelsens kännedom där ett mindre schakt togs upp över två av mörkfärgningarna. I fyllningen kunde det noteras ett lager med skörbrända stenar. Detta gjorde att groparna tolkades som kokgropar eller eldgropar. Det genomfördes Kol-14 datering och dessa blev daterade till yngre bronsåldern. Detta gav en teori om att övriga gropar i anläggningen också är samtida (Berggren, 2025. S, 1,2,4). Skateholm är sedan tidigare mest känt för sina mesolitiska grav och bo-platser (Larsson, 1988. S, 9). Lämningar i skateholms området från bronsåldern är mindre i antal men det finns eventuellt en boplats (L1988:8302) inom ett 90x30 stort område (Sarnäs, 2023. S, 6). Längst sydkusten finns det fler boplatser som är daterade till bronsåldern som exempelvis L1989:5056 som ligger beläget inom Abbekås. Utgrävningen utfördes av UV Syd med grävledaren Lasse Wallin. Det hittades 26 gropar och många av dessa var härdar/ härdgropar som var fyllda med sotig sand, skörbrända stenar och träkol (Fornsök). Enligt F.Hansen finns ett gravfält från brons- och järnåldern vid Oshögarna i Abbekås. I Fjärdingslöv finns det eventuellt en eldkultplats och dessa är endast kända i ett litet antal i södra Sverige (Björk, 1998. S, 75). I Gylle finns det anläggningar av bosättningar som har daterats till yngre bronsåldern och där finns även bronsåldershögar (Edenmo, 2000. S 15). 1.2 Syfte (Herta) Syftet med utgrävningen var att undersöka nya fynd från en magnetometerundersökning gjord under hösten 2024. Utgrävningen utfördes även i utbildande syfte för att ge framtida arkeologer en första erfarenhet av arkeologisk utgrävning i praktiken. 1.3 Topografi och geologi (Alice) Undersökningsområdet är beläget i Skateholm på fastighetsområdet Stora Beddinge 35:16 i Trelleborgs kommun, Tullstorp socken. Numera ligger området/gropen kustnära, ungefär 5 meter över havsnivån och cirka 800 meter från havet. Under bronsåldern såg det dock annorlunda ut- vid grop 4 var det våtmark eller vatten kring området och det la mycket närmare kusten än vad det gör idag. Marken kring området består av lätt grävd sandfylld jord. (Larsson, 1988, s. 9) 1.4 Fornlämningsmiljö (Alice) Grop 4 ligger idag på ett område där vegetationen består av gräs. Området är idag betesmark där kor går och betar. Kokgropen var ej synlig ovanför gräset utan den, som övriga gropar, upptäcktes i samband med att man använde magnetometer. Där fanns en svag förhöjning vid gropen. Vid arkeologisk utgrävning av gropen var jorden sandig och sotig vilket gjorde att själva grävningen för det mesta var enkel. De undersökta groparna ligger i ett område med mycket fornlämningar bland annat genom de mesolitiska gravfälten i Skateholm. I närheten finns där även fornlämningar från flera olika tidsperioder, exempelvis bronsåldershögar och fyndplatser från järnåldern. (Larsson, 1988, s. 12-13) 1.5 Metod och genomförande (Herta) Utgrävningen av anläggningen följde single context metoden , vilken innebär att en kontext grävdes till fullo och man följer de stratigrafiska lagren. Utgrävningen omfattade fem arbetsdagar där 19 studenter öppnade totalt sex schakt på 2x2 meter. Förutom matjorden som bara grävdes undan med spade grävdes anläggningarna enligt tidigare nämnd metod, vid varje större förändring i fyllningen mättes nya grävenheter in med GPS och för varje grävenhet fylldes en ny kontextblankett i. Jorden från anläggningen torrsållades och fynd från schaktet samlades in för att efter utgrävningen sorteras, tvättas och registreras. Nya steg i utgrävningen dokumenterades med fältkameran samt i 3D genom fotogrammetri. Profilritningar gjordes när anläggningarna var utgrävda till 50%. Där anläggningarna var mindre grävdes resterande 50% av anläggningen ut efter att man gjort profilritningen. Om det var större anläggningar hann man endast med att gräva ut 50% av anläggningen och innan man täckte och grävde igen schakten där delar av anläggningar lämnats kvar, täckte man kvarvarande anläggning med markduk som indikation och skydd. Vid slutet av veckan grävdes alla schakt igen. Efter att platser mättes upp med GPS efter magnetometerresultaten, gjorde man schakt i kvadratisk form som mätte 2x2 meter, med markören för platsen som mittpunkt. Det första som gjordes när schaktet mätts upp var att torva av det. Man grävde upp gräset i ca 20x20cm stora kuber. Nästa steg var att fortsätta gräva med spadarna jämnt över hela schaktet, genom matjorden och vidare ner till anläggningen. Då dessa jordområden inte var av större intresse utan man ville ner till de arkeologiska anläggningarna, skyfflades jorden endast upp i en hög. Ingen sållning utfördes, utan potentiella fynd upptäcktes av personalen och hanterades efter bedömning. När anläggningen var framgrävd övergick arbetsredskapet från spade till skärslev. Efter detta grävdes allt med skärslev och allt sållades (okänd masktäthet). I schakt 4 dök anläggningen upp vid cirka 14 centimeters djup och det fanns bara en anläggning som totalt under veckan grävdes ut till 50%. Halvan som grävdes ut delades upp i fyllning och nedgrävning. Fyllningen bestod av 5 grävenheter varav de första 4 grävdes som kvadranter i två omgångar parallellt. Den djupaste delen grävdes som en grävenhet. Där togs också ett jordprov för att kunna flotera det och leta makrofossil. Syftet med detta var primärt datering, men med möjlighet till ökad förståelse av miljön utifrån vilka växter som finns eller inte. Jordprovet vägdes inte men fyllde en ca 20x30cm fyndpåse.
Innehållsförteckning 1. Inledning (Linn) 3<w:sdtpr></w:sdtpr> 1.1 Bakgrund (Linn) 3 1.2 Syfte (Linn) 4 1.3 Topografi och geologi (Olivia) 5 1.4 Fornlämningsmiljö (Ida) 5 1.5 Metod och genomförande (Ida, Viggo & Olivia) 9 2. Undersökningsresultat 11 2.1 Stratigrafisk redogörelse (Olivia & Viggo) 11 2.2 Fyndbeskrivning (Viggo) 13 3. Diskussion (Linn, Viggo, Olivia) 15 4. Sammanfattning (Viggo) 17 Administrativa uppgifter (Olivia) 17 Referenser 18 Bilagor 19 Fyndlista (Olivia) 19 1. Inledning (Linn) Denna rapport handlar om det bronsåldersmaterial som undersöktes och grävdes under perioden 19/5–23/5 2025 på Skateholm. Platsen, lokaliserad över en kulle, hade tidigare undersökts av arkeologer med georadar och magnetometer under hösten 2024, vilket resulterade i att man kunde se flera konstruktioner under jord. Kol-14 analyser togs av den träkol som hittades i jorden och kunde då datera groparna till bronsåldern. Dessa var av stort intresse, inte bara på grund av mängden, utan även dess storlek och att de omringar kullens form. Två av konstruktionerna undersöktes under en förundersökning och kunde då spekuleras vara kokgropar från bronsåldern, baserat på det material som återfanns i gropen. Rapporten går igenom de fynd som hittades, mestadels flintavslag men även keramik, djurben och tandemalj– förutom detta ligger det huvudsakliga fokuset på de anläggningar som grävdes ut. Grop 3, som denna rapport kommer handla om, presenterade sig med tydliga kulturlager som indikerade direkta kopplingar till en kokgrop såväl som en härd. Under grävningen öppnades 5 schakt där totalt 7 gropar undersöktes. Totalt deltog 19 elever med grävningen under 5 arbetsdagar. Rapporten för grop 3 skrivs av alla i gruppen– med fokus på diskussion, men resterande partier har delats upp mellan studenterna. 1.1 Bakgrund (Linn) Längst Sveriges sydkust, mellan Ystad och Trelleborg, ligger Skateholm med dess rika historia. Skateholm har genomgått ett flertal olika arkeologiska undersökningar, utgrävningar och utredningar– vilket har gett fantastiska resultat om hur platsen har sett ut och brukats av tidigare generationer, flera tusen år tillbaka. Skateholm har daterats tillbaka till mesolitikum, med en rad intressanta fynd av flinta, skelett och husgrunder. Under 1980-talet undersöktes Skateholm I av arkeologen Lars Larsson och då kunde det konstateras att platsen hade rika fynd från senmesolitikum, och speciellt intresse var det relativt stora gravfältet som upptäcktes (Larsson 1988, s. 6). Under förhistorisk tid låg platsen i en lagun med direkt anslutning till vatten– idag finns detta vatten kvar på vissa delar av platsen men är främst betesmark för nötkreatur. Under 1980-talets undersökningar grävde man och dokumenterade 65 gravar, medan Skateholm II hade 22 gravar (Larsson 2015, 171f). Det rika och välbevarade skelettmaterialet har blivit Skateholms främsta fokus, dock finns det rikligt med lämningar från boplatserna och dess människor– yxor av flinta, keramik och gravar dedikerade till hundar. Det bronsåldersmaterial som finns på Skateholm har inte undersökts till samma grad som det mesolitiska och neolitiska– dock bidrog denna seminariegrävning med ytterligare information om platsen och det arkeologiska materialet. Fig 1: Karta över Skateholm där seminariegrävningen tog plats. Gjord med Google Maps 2/6–2025. 1.2 Syfte (Linn) Syftet med utgrävningen var att vidare undersöka de potentiella kokgropar som hade hittats via magnetometer och utredning under hösten 2024, för att få en bättre förståelse över strukturerna och huruvida de var sammanhängande (Berggren 2024, s. 1) Även deras syfte var av intresse– det vill säga huruvida de hade använts för matberedning eller inte. Grävningen hade också som mål att få ett underlag för tolkningar av den ovala anläggningen över och runt kullen (Berggren 2024, s. 4f). Förutom detta var utgrävningen en seminariegrävning för studenter som läser fortsättningskursen i förhistorisk arkeologi, och hade därför ett pedagogiskt syfte utöver den arkeologiska kunskap groparna kan ge inom kunskapsförmedling. 1.3 Topografi och geologi (Olivia) Platsen där undersökningarna utfördes har under senmesolitisk och neolitisk tid påverkats av både förhöjda och sjunkande havsnivåer. Naturen i Skateholm präglas av ett böljande landskap. Under mesolitikum och neolitikum bestod Skateholm av en lagun med uddar och öar – åtminstone under de perioder då vattennivån var lägre. Två stycken åar flyter ihop i söder, Vemmenhögsån och Tullstorpsån. Dessa åar har påverkats starkt av modernitet, men äldre kartor över området visar att dessa har varit både bredare och slingriga under tidigare århundraden. Under bronsåldern sjönk vattennivån markant vilket ledde till att lagunen istället blev en våtmark. De områden som då hade torkat ut som mest användes som betesmarker under järnåldern (Larsson 1988, s. 9-11). Själva innehållet i marken består av marin sand och grus som hamnat där redan under senglacial tid, vilket sedan ligger ovanpå ett lager bestående av en blandning med lera och sand (Larsson 1988, s. 9). Denna blandning av lera och sand är specifikt lerig, sandig morän och stenig lera med mycket kalk. Berggrunden består av kalksten från perioden danian och är väldigt rik på flinta (Lemdahl & Göransson 1988, s. 20). 1.4 Fornlämningsmiljö (Ida) Skateholm 1: Fornlämningsregistreringen av skateholm I (Fig. 1) visar 36 Flatmarksgravar, 1 hög, 2 stenhus, 2 grophärdar, 4 stenåldersboplatser samt övrig fyndmaterial som flinta, grönsten, samt kulturlager blivit registrerat. Även förekommer lösfynd som spetsnackiga flintyxa. Gravfält Husgrund Flatmarksgrav 3 (Skivarp 22:1 L1989:5582) 1 (Tullstorp 23:2 L1988:7560) 22 (Tullstorp 23:1 L1988:8085) 1 (Tullstorp 23:2 L1988:7566) 9 (Balåkra 15:1 L1988:214) Hög (Skivarp 22:1 L1989:5582) Stenhus 2 (ÖstraVemmenhög 67:1 L1989:4294) Lösfynd Härd Okänt antal: Grovt huggna, spetsnackiga flintyxor (Svedala 52:1 L1989:6618) 2 (Balkåkra 15:1 L1988:214) Boplats Fyndmaterial 1 Stenåldersboplats (Tullstorp 23:2 L1988:7560) 1 Stenåldersboplats (Tullstorp 23:1 L:1988:8085) 1 Stenåldersboplats (Tullstorp 23:2 L1988:7566) 1 Sten och bronsåldersboplats (Balkåkra 15:1 L1988214) Flinta Grönsten Kulturlaget (1) (Balkåkra 15:1 L1988:214). Fig 1: Visar en sammansättning av fornlämningar vid Skateholm I, baserad utifrån data från Fornsök (Bengtsson, 2025). Skateholm II: Fornlämningsregistreringen av skateholm II (Fig. 2) visar att 4 Flatmarksgravar, 1 hög, 2 stenhus, 1 stenåldersboplats samt övrig fyndmaterial som flinta, grönsten, samt kulturlager blivit registrerade. Detta har redan registrerats under Skateholm I men blivit återregistrerad vid Skateholm II Gravfält Boplats Flatmarksgrav 1 (Tullstorp 17:1 L1988:7560) 3 (Skivvarp 22:1 L1989:5582) Hög 1 (Skivvarp 22:1 L1989:5582) 1 Stenåldersboplats (Tullstorp 17:1 L1988:7560) Husgrund Fyndmaterial Stenhus 2 (ÖstraVemmenhög 67:1 L1989:4294) Flinta Grönsten Kulturlager (1) (Balkåkra 15:1 L1988:214). Fig 2: Visar en sammansättning av fornlämningar vid Skateholm II, baserad utifrån data från Fornsök (Bengtsson, 2025). Fornlämningsregistreringen av skateholm III (Fig. 3) visar 99 Flatmarksgravar, 1 hög, 2 stenhus, 3 stenåldersboplatser, 1 bronsåldersboplats, 2 grophärdar, samt övrig fyndmaterial som flinta, grönsten, samt kulturlager harblivit registrerade. Viss information har redan registrerats under Skateholm I-II men blivit åter registrerat vid Skateholm III. Gravfält Husgrund Flatmarksgrav 1, Brons och Järn (Skivarp 22:4 L1989:5583) 1 (Skivarp 22:1 L1989:5582) 22 (Tullstorp 23:1 L1988:8085) 64 (Tullstorp 22:1 L1988:8176) 1 (Tullstorp 22:2 L1988:7563) 1 (Tullstorp 23:2 L1988:7566) 9 (Balkåkra 15:1 L1988:214) Hög 1 (Skivarp 22:1 L1989:5582) Stenhus 2 (ÖstraVemmenhög 67:1 L1989:4294) Härd och Fyndmaterial Boplats 2 Grophärd Fyndmaterial: Flinta Grönsten Kulturlaget (1) (Balkåkra 15:1 L1988:214) 1 Stenåldersboplats (Tullstorp 22:1 L1988:8176) 1 Stenåldersboplats (Tullstorp 22:1 L1988:7563) 1 Stenåldersboplats (Tullstorp 23:2 L1988:7566) 1 Brons och stenåldersboplats (Skivarp 22:4 L1989:5583 Fig 3: Visar en sammansättning av fornlämningar vid Skateholm III, baserad utifrån data från Fornsök (Bengtsson, 2025). De fornlämningar som blivit registrerade består av fornlämning av flatmarksgravar, hög, stenhus, grophärd, boplats, övrigt fyndmaterial.Den fornlämning som dominerar är Flatmarksgravar, Genom att studera tabellen (Fig. 4) kan den generella uppfattningen tolkas att det rör sig om ett område där individen levt och bosatt sig. Känd historik om Skateholm I-III är den dominerande grav lämningar som återupptäckts vid utgrävning, samt att Skateholm varit en plats där man levt från stenåldern till bronsåldern och kanske längre än så. Fornlämning: Skateholm I: Skateholm II: Skateholm III: Summering: Flatmarksgravar 36 4 99 139 Hög 1 1 1 1 Stenhus 2 2 2 2 Grophärd 2 0 2 2 Boplats 4 1 4 4 Fyndmaterial Flinta mm Flinta mm Flinta mm Okänt Fig 4: Visar en sammansättning av fornlämningar vid Skateholm I-III, baserad utifrån data från Fornsök (Bengtsson, 2025). 1.5 Metod och genomförande (Ida, Olivia & Viggo) Måndag 19/5 Utgrävningen inleds. Ett kvadratiskt schakt på 2 x 2 meter mäts ut. Det översta lagret med grästuvor grävdes upp med skyffel och flyttades. Till en början grävdes schaktet ut med skyffel och flera fynd av slagen flinta påträffades i vad som först troddes tillhöra matjorden. I östra hörnet påträffades sterilen redan vid 18 centimeters djup. Schaktet utökades med 25 centimeter på den västra och norra sidan för att bättre förstå den misstänkta kokgropens dimensioner. För att skyffla bort den resterande matjorden användes skärslev och skopa. Det kunde sedan konstateras att den brungråa sanden som påträffades skiljde sig från andra schakt och skulle behandlas som en egen anläggningstyp. Jordprov togs. Tisdag 20/5 Lagret blev tilldelat anläggningstyp lager 151 som omfattar hela schaktet. Majoriteten av lager 151 togs bort med skopa och skärslev. Det konstaterades att det med största sannolikhet har skett en jordförflyttning där den främsta koncentrationen av jord har hamnat längs med kullens sluttning. Ett jordprov av lager 151 togs och fick namnet PM165. En misstänkt kokgrop påträffades i det sydöstra hörnet. I slutet av dagen gjordes en avgränsning av schaktet och grävenheterna 300 och 310 tillkom. Steril sand i östra hörnet konstaterades vara en separat grop och blev benämnd AG281. Ytterligare en grop med steril sand som sträckte sig längs det NV hörnet in i schaktet blev benämnt AG290. Onsdag 21/5 Påbörjad utgrävning av grävenheterna 300 och 310. Fortsatt utgrävning, sållning och fotografering av schaktet. Dokumentation och inskanning av schaktet gjordes. Jordprov från sektionen mellan de olika enheterna samlades in och fick provnummer PM489. Lös jord rensades bort och sållades inför inmätning av ett nytt lager. I och med inmätningen av detta nya lager uppkom de nya grävenheterna, 300 → 458 och 310 → 449. Även en sektion ämnad för profilritning mättes in - denna sektion fick nummer 467. Torsdag 22/5 Fortsatt grävning i enheterna 458 och 449. Rensning och sållning av lös jord runt om profil (sektion 467) inför fotografering och inskanning av schaktet. Påbörjad profilritning av sektion 467. En kontextblankett skrevs för nedgrävningen som fått nummer 0723. Fredag 23/5 Färdigställde profilritningen. Jordprover togs från de olika grävenheterna, PM723 tillhör enhet 458 och PM724 tillhör enhet 449. Inmätningar av bland annat stenarna från kokgropen och en påträffad djurgång gjordes. Ytterligare kontextblanketter författades. Slutligen lades en markduk i botten av schaktet och fylldes igen med jorden, stenarna och grästuvorna som togs bort under veckans gång.
1. Inledning Undersökningsplatsen utgörs av en upphöjning i landskapet med utsikt över gräsängar, glest bevuxna trädområden och nyfikna kor. Härifrån är det inte många stenkast ifrån de uppmärksammade gravfälten vid Skateholm. Platsen och dess närområde är således känt för dess rika förhistoriska lämningar, särskilt från mesolitikum. Dock är kunskapen om yngre perioder i detta område mindre känt (Larsson 1988, s. 12). Platsen undersöktes år 2024 som en del av forskningsinsatser kring Skateholm I och II:s närområde. Genom geodata- och magnetometerundersökningar identifierades en cirkulär/oval struktur, cirka 100 × 40 meter stor, som följde höjdens topografi. Strukturen bestod av ett flertal runda anomalier med en uppskattad diameter på cirka 2 meter. Dessa anomalier indikerade möjliga fornlämningar (Berggren 2025, s. 1). För att avgöra om färgningarna representerade arkeologiska lämningar genomfördes ytterligare en undersökning samma år. Ett mindre schakt togs upp över en av färgningarna. I schaktet påträffades en anläggning bestående av skörbränd sten, träkol och sot. Anläggningen antas vara en “kokgrop”. Fyndmaterialet var mycket sparsamt med endast fragment av keramik och djurben. Två prover av träkol analyserades genom 14C och båda analyserna gav en datering till yngre bronsålder, se tabell nedan. Se tabell 1. Mot bakgrund av dessa resultat och i samråd med Länsstyrelsen, bedömdes kunskapspotentialen som tillräckligt hög för att motivera en mer omfattande utgrävning. Denna genomfördes som en seminariegrävning av arkeologistudenter vid Lunds universitet under perioden 19–23 maj 2025. 1.1 Bakgrund I undersökningsplanen beskrivs anomalierna/anläggningarna som magnetometerundersökningen visade som kok- eller eldgopar. Med detta i åtanke blev begreppet grop viktigt för en vidare analys av undersökningsresultatet. I följande avsnitt kommer olika gropars funktion under yngre bronsåldern att diskuteras. Gropar - funktion och karaktär. Sedan man först upptäckte gropar med skörbrända stenar har arkeologer varit förbryllade över dem och deras funktion. De benämns ofta under samlingsnamnet “kokgropar”, vilket antyder att de användes till matlagning. Men så ter sig inte alltid vara fallet, vilket gör benämningen missvisande (Ling et al 2024, s.6). Deras funktion är alltså föremål för diskussion. I denna rapport kommer anläggningarna benämnas som gropar för att aktivt undvika en för tidig tilldelning av funktion. Det de egentligen beskriver är helt enkelt gropar vars fyllning innehåller tätt packade stenar som spruckit av värme samt träkol och sot i de nedre lagren (Schaefer-Di Maida 2022, s. 464). Dess generella funktion ter sig har varit att alstra värme över lång tid eller skapa rök och ånga. Gropar förekommer över hela norra Tyskland, Danmark, södra Sverige och nordvästra Polen (Schaefer-Di Maida 2022, s.474). Gropar förekommer i landskapet på flera sätt – enskilt, i enkla eller dubbla rader samt i cirklar. Dessa cirkulära formationer av gropar är hittills endast kända från Mang de Bargen och Hüsby, där även rader och oregelbundna mönster förekommer (Schaefer-Di Maida S 2022, s.471). Olika funktioner. Det finns ett antal olika definitioner av groparnas funktion där gränserna dem emellan kan vara svåra att tyda. Några underkategorier av gropar kommer att beskrivas nedan. Kokgropar​. Kokgropar ses både i direkt anslutning till boplatser och nära gravar och är ofta få i antal. Dessa tolkas som att de använts till vardags för matlagning.​ I närområdet finns det ett flertal exempel som kan definieras som kokgropar: (Lilla Beddinge 24:1, L1989:9337). De flesta av kokgroparna i närområdet förekommer i direkt anslutning till boplatser och är få i antal (tex de i Lilla Beddinge). De är ofta fyndfattiga. Anledningen till detta kan vara att maten som tillagades var insvept i löv mellan de heta stenarna, vilket stöds av etnografiska exempel (Schaefer-Di Maida 2022, s. 475). Ceremoniella gropar. En annan typ av tolkning av gropar är att de har använts för sociala sammankomster (Ling et al 2024). Dessa kännetecknas av att vara belägna på ett exponerat läge, ofta på sandiga platåer, inom 500 meter från vatten, men minst 500 meter från gravar och minst 100 meter från samtida boplatser (Schaefer-Di Maida 2022, s.464). De består vanligtvis av ett större antal kokgropar i långa rader, utan fynd av föremål. Ånggropar​. Denna typ av grop har föreslagits som hypotetiska anläggningar för båtbygge. Båtens betydelse under bronsåldern i Skandinavien ses inte bara genom hällristningar utan också genom ekonomiska och ekologiska spår. Eftersom Skandinavien låg utanför de områden som var rika på koppar, tenn och brons, så blev båtar och sjötransporter nödvändiga för de skandinaviska samhällena för att kunna ta del av denna tidiga globaliserade värld (Vandkilde 2019, s. 4-5). Men var byggdes dessa båtar? Spåren av sådana platser är få (Ling et al. 2024, s. 2). Via etnografiska studier har äldre typer av konstruktionsteknik kunnat observeras. Ångningen utfördes med öppen eld. Båtbyggaren sänkte nyhugget trä i vatten för att sedan hetta upp det över en öppen eld tills det blev tillräckligt böjligt för att kunna vridas och formas (Ling et al 2024, s.6). De kriterier som redan diskuterats för ceremoniella gropar är de samma för ånggropar. Men det finns ett antal ytterligare krav som önskvärt bör uppfyllas för att stärka tolkningen för ånggropar. För att en anläggning ska kunna tolkas som en möjlig ånggrop för båtbygge krävs ett större antal gropar och att själva gropen saknar fynd. Det man hypotetiskt kan förvänta sig att hitta är redskap som enkla skafthålsyxor, slipstenar eller andra verktyg som kan ha använts vid bearbetning av trä. Fynd av lämpliga trädslag för båtbygge, såsom tall, ger stöd för tolkningen. Även rester av tjära eller harts är viktiga, eftersom dessa material användes vid tätning av båtar. Platsen bör dessutom vara belägen vid vatten, gärna i anslutning till grunda vikar, vilket underlättar både ångning och sjösättning. Ånggroparna är oftast cirkulära, med en diameter på cirka 0,4–3 meter och ett djup på 0,3–0,9 meter (Ling et al 2024, s.6). 1.2 Syfte Syftet med denna undersökning var att verifiera resultaten från den tidigare genomförda magnetometerundersökningen samt att undersöka följande frågeställningar: - Huruvida den cirka 100 x 40 meter stora anläggningen är en sammanhängande struktur, och om de identifierade groparna är samtida. - Analysera och tolka vilken funktion groparna och den större anläggningen kan ha haft (Berggren 2025, s.5). 1.3 Topografi och geologi Utgrävningsplatsen (L2025:982) ligger vid Östergård, Skateholm i fastigheten Stora Beddinge 35:16, Trelleborgs kommun i Tullstorp socken. Platsen ligger ca 4 meter över den moderna vattenytan och ca 850 meter från havet, 21 km från Trelleborg. Landskapet är ett öppet och platt gräslandskap som ligger i och bland betesmarker för nötkreatur. Schakt 2 och schakt 6 ligger i sluttande mark på östra sidan av en suboval kulle. Jordarten består av isälvssediment/sand (Lantmäteriet 2025). Det undersökta området är beläget i anslutning till en forna lagun och Skateholmsån. Även om landhöjningen och strandlinjeförskjutningen har varit relativt begränsad sedan bronsåldern, föreligger vissa förändringar. Med stöd av modeller för strandförskjutning (SGU 2025) framgår att anläggningarna troligen var belägna på en svagt upphöjd plats i landskapet, omgiven av vatten på båda sidor som hade kontakt med havet. Se karta 1. Karta över topografin och utgrävningsplatsen i relation till den uppskattade strandförskjutningen under yngre bronsålder (2500BP). Bild av Daniel Forsberg. 1.4 Fornlämningsmiljö Undersökningsområdet ligger i en relativt rik fornlämningsmiljö från förhistorien där majoriteten av lämningarna är stenåldersboplatser. I nära anslutning till undersökningsområdet ligger ett mesolitiskt bo- och gravplatsområde, i vardagligt tal kallat för Skateholmsboplatsen. Skateholmsboplatsen består av ett antal platser där Skateholm I (L1988:8176, L1988:7563) och Skateholm II ( L1988:7566, L1988:8055) är helt undersökta. Undersökningarna genomfördes åren 1980-1985 under ledning av professor Lars Larsson. Skateholm II utgör den äldsta av platserna och övergavs omkring 5200 cal BP. Skateholm I, som är något yngre, har daterats till cirka 4800 cal BP. Inom Skateholm I undersöktes totalt 65 gravar, medan 22 gravar dokumenterades vid undersökningarna av Skateholm II. Skateholm I och II är hittills de största mesolitiska gravplatserna som undersökts i södra Skandinavien (Larsson 2016, s. 175-176). Ytterligare en plats benämnt som Skateholm III (L1988:7560 ) ligger inom Skateholmsboplatsen. Skateholm III genomgick en mindre arkeologisk undersökning redan på 1930-talet. Vid denna undersökning påträffades flera gravar, men endast en grävdes ut. Platsen är belägen cirka 300 meter väster om Skateholm I och är enligt 14C datering yngre än Skateholm I. De tre nämnda platserna ligger alla inom ett område med en diameter strax under 300 meter (Larsson 2016, s. 175-176). De tydligaste materiella spåren av förhistorisk mänsklig aktivitet i anslutning till undersökningsområdet utgörs av gravhögar som kan dateras till äldre bronsålder. Antalet gravhögar i området har historiskt sett varit större än de som idag är synliga i landskapet (Larsson, 1988, s. 12). De gravhögar som fortfarande är synliga i dagens landskap är i Fornsök registrerade under benämningar såsom Killehög (L1988:7543), Västra Tornhög (L1988:8160) och Galgebacken (L1989:4202). Det har även framkommit en del lösfynd från förhistorien på platser kring undersökningsområdet. En plats som är värd att belysa är Lilla Beddinge, där ett antal prestigegodsfynd från senneolitikum och bronsåldern gjorts. Fynden består av bland annat en halsring av brons (L1989:8853), 25 hela bronsringar och delar av ytterligare 8 (L1988:5416), 1 avbruten flintdolk (L1989:8697) samt en flintdolk och ett hängbryne av skiffer (L1988:4707). Se karta 2: Fornlämningsmiljön kring undersökningplatsen. Undersökningsplatsen är markerad med ett R i turkost. 1.5 Metod och genomförande Utgrävningen skedde mellan 19-23 maj 2025 och utfördes som en seminariegrävning vid Lunds Universitet och bestod av 19 studenter och tre lärare. Grupper om 3-4 personer tilldelades varsitt schakt. Valet av schaktens placering grundades på tidigare utförda magnetometerundersökningar samt registrerade koordinatpunkter. Varje schakt mättes upp till en yta om 2 x 2 meter (4 m²) och torvades av genom spadgrävning. Gräsytan avlägsnades med rötterna intakta och lades åt sidan för senare återplacering. Grävningen utfördes enligt single-context-metod, med målsättning att bevara en jämn och plan yta under arbetets gång. Matjorden lades upp i närheten av respektive schakt. Definitionen av stratigrafi bedömdes utifrån iakttagelser i färg och fyllningens konsistens. Vid friläggning av anläggningar användes skärslevar, penslar och borstar. Fyndhantering skedde lager för lager med hjälp av handplockning och sållning (5 mm-såll). De anläggningar som påträffades under matjorden mättes in och dokumenterades kontinuerligt och stegvis i takt med förändringar i stratigrafi och fyndsituation. Använda dokumentationsmetoder inkluderade kontextblanketter, fältdagbok, fotografering med både fältkamera och privata kameror, inmätning med tumstock och GPS, 3D-fotografering samt profilritning på millimeterpapper. En anläggning i form av en grop påträffades i schakt 2, denna benämndes som A2. A2 delades in i två halvor, den södra delen G137 och norra delen G144. Grävenheterna undersöktes noggrant och sållades separat. Anläggningen delades sedan upp i två lager, detta på grund av att fyllningen på anläggningen ändrades. Det nedre lagret delades på samma sätt som det övre lagret, den södra delen G330 och norra delen G320, även dessa sållades separat och 100% av anläggningen undersöktes. Ett makroprov togs även i båda lagren. Profilen av A2 ritades på ett millimeterpapper genom att mäta botten på gropen med hjälp av en tumstock. I schakt 6 påträffades en anläggning i form av en grop, denna benämndes som A7. A7 delades in i två halvor, den södra halvan fick grävenhetsnummer 625. På grund av tidspress så grävdes endast G625. 100% av G625 undersöktes och sållades. Det togs även ett makroprov i G625 och ett i lager 718 i schaktet. Efter utgrävningen ritades en profilritning av A7 som mättes med hjälp av en tumstock och ritades ut på ett millimeterpapper. Innan schaktet stängdes igen täcktes A7 av markduk. Lösfynd registrerades i fältdagboken och förvarades i fyndpåsar. Dessutom samlades makrofossilprover in för en senare analys av arkeobotaniker vid Lunds Universitet. Undersökningen dokumenteras och analyseras i QGIS och AIR (Archaeological Interactive Reports). Samtliga fynd lämnas över till LUHM för magasinering.
1. Inledning I denna rapport beskrivs, redogörs och diskuteras den utgrävning av schakt 1 i Skateholm som utfördes mellan den 19:e och 23:e maj, år 2025. Utgrävningen utfördes med syftet att undersöka de förmodade kokgropar som upptäcktes via magnetometermätningar år 2024, som i sin tur utfördes i samband med en bredare undersökning av området Skateholm I och II (Berggren 2025, s. 1). I och med att magnetometerundersökning upptäckte att det fanns anläggningar i området beslutades det samma år att ett provschakt skulle öppnas. I provschaktet upptäcktes en grop med mörk, sotig fyllning samt ett tätt packat lager skörbränd sten. Kol 14-prover tagna under denna undersökning daterade gropen till yngre bronsålder. Seminariegrävningen 2025, som denna rapport handlar om, var bland annat ett fortsatt arbete på den grop som upptäcktes i år 2024:s provschakt, vilket i denna rapport heter schakt 1. Ytterligare 5 andra schakt öppnades av andra grupper av studenter under den aktuella seminariegrävningen (Berggren 2025, s. 1-2), men dessa beskrivs ej i denna rapport. 1.1 Bakgrund Skateholm är beläget vid skånska sydkusten, mellan Trelleborg och Ystad, och är i ett arkeologiskt sammanhang främst känt för de senmesolitiska gravfält och boplatser som undersöktes under i det så kallade Skateholmsprojektet, lett av projektledare Lars Larsson, under 1980-talet (Larsson 2016, 175-176). Efter detta har Skateholm och dess mesoltitiska lämningar fortsatt att vara av intresse för arkeologin och fler undersökningar samt utgrävningar på området har utförts under åren. Utöver senmesolitikum finns även rikligt med andra lämningar från forntiden i och runt området, exempelvis gravhögar från bronsåldern och ett gravfält från järnåldern (Larsson 1988, s. 12). Det aktuella undersökningsområdet är beläget ca 300 meter norr om de mesolitiska gravfälten Skateholm I och II, och täcker en låg, naturlig kulle med oval form. Skateholmsområdet kännetecknas idag mestadels av ängs-, betes- och åkermarker, men var under förhistorisk tid av en lagun och ett våtmarksområde med större vattentäckta områden än i nutid. Detta medför att kullen under delar av forntiden troligtvis utgjort en halvö eller udde i den dåtida lagunen, likt platserna för de mesolitiska gravfälten (Larsson 1988, s. 9-12). Vetskapen om Skateholmsområdets fyndrikedom samt analyser av dess geologiska och topografiska egenskaper ledde till att Institutionen för arkeologi och antikens historia på Lunds universitet intresserade sig för kullen och området runt om. Som tidigare nämnt undersöktes därmed platsen i två etapper under 2024 av Lunds universitet, i samband med en undersökning av Skateholm I och II. I den första etappen undersöktes det aktuella området med hjälp av magnetometer, där man genom bildresultaten producerade av magnetometermätningen kunde identifierade en cirka 40 x 100 m stor struktur av gropar i en oval formation runt den naturliga kullen. I den andra etappen öppnades det över en av de identifierade strukturerna ett provschakt i ett försök att avgöra vad utslagen på magnetopetermätningen kunde vara samt att ge strukturen en datering. Av denna undersökning identifierades anläggningarna som antingen kokgropar eller härdar. Genom miljöprov kunde dateringen slås fast till yngre bronsålder (Berggren 2025, s. 1-2). Utöver kokgropen som upptäcktes i och med öppnandet av provschaktet påträffades även en potentiell härd samt ett möjligt stolphål i anläggningen. På grund av de närliggande mesolitiska gravfälten hade det initialt antagits en hypotes om att även dessa kokgropar tillhörde perioden, något som motbevisades genom dateringen genom de tagna jordproverna (Berggren 2025, s. 4). 1.2 Syfte Syftet med denna utgrävning var att utföra en undersökning på de kokgropar eller -eldgropar/härdar som identifierats under den tidigare magnetometerundersökningen från år 2024. Utgrävningen skedde som en seminariegrävning med målen att försöka besvara följande frågorna: Kan fler anläggningar i strukturen tolkas som kokgropar i likhet med den som redan delvis undersökts, och är de av liknande karaktär och ålder? Utgör anläggningarna som avbildas i magnetometermätningen en sammanhängande anläggning? Vilken funktion kan anläggningen i så fall ha haft? Utöver de vetenskapliga frågeställningarna uppfyller den även ett ytterligare delmål i att utbilda arkeologistudenter i hur en arkeologisk utgrävning skall utföras (Berggren 2025, s. 4-5). Som tidigare nämnts så beskriver denna rapport endast schakt 1 och arbetet med den kokgrop som uppdagades i detta schakt, kallad grop 1. 1.3 Topografi och geologi Utgrävningen skedde i området Skateholm intill Skateholm på fastigheten Stora Beddinge 35:16, Trelleborg kommun. Landskapet idag är ockuperad till stor del av betesmark samt rapsodlingar. Vad idag är en ensam kulle i ett hav av betesmark var under bronsåldern ett kustnära område omringat av vatten eller våtmark. Ur ett makroperspektiv låg Skateholm och hela Skateholm i ett lagun område, vilket även reflekteras i fynd fördelningen på Skateholm vilket klustras på förhöjningar vilket legat över vattennivån under förhistorien. Markgrunden vid Skateholm utgörs av sandig jord vilket pekar på att området legat under vattnet när glaciärisen smälte och utgjorde havsbotten. Trots detta ligger utgrävningsområdet ca. 900 meter från havskusten samt ca. 5 meter över havsnivån idag (Larsson, 1988 s. 9) 1.4 Fornlämningsmiljö Fornlämningmiljön i Skateholm området domineras av de välkända Skateholm I och II vilket består av mesolitiska gravfält och boplatser. Utöver dessa finns även rik mängd bronsåldershögar, gravfält från järnåldern samt megalitgravar (Larssons 1988, s. 12). Gravfältsmiljön i Skateholms området är av stort intresse då perioderna mesolitikum till järnåldern är representerade i dessa (Larsson 1988, s. 13), vilket visar att Skateholm använts kontinuerligt eller även bebotts permanent redan tidigt före vår tideräkning. 1.5 Metod och genomförande År 2025s utgrävning skedde mellan den 19- 23 maj 2025 som en fortsättning på de provschakt som gjordes år 2024. Utgrävningen utfördes som studiegrävning av studenter på Lunds Universitet kurs ARKA 32. Utgrävningen skedde lagervis och när slutet av lagret nåddes, fylldes kontextblanketten för det borttagna lagret i direkt efter. Jorden i lagren torrsållades och fynden dokumenterades, denna process skedde i samtliga lager förutom matjordslagret. Redskapen som användes för utgrävningen var följande: skärslev, spade, skyffel, fältkamera och öskar. Under utgrävningens gång utfördes även GPS mätningar, miljöprov samt 3D- fotografering av kokgropen. När botten på kokgropen nåtts gjordes även en profilritning innan gropen fylldes igen. Markduk lämnades även på ett djup av ca. 1 meter för att underlätta framtida utgrävningar på platsen.
Topsoil
Geological/Natural
Modern activity
En yta på 2 x 2 meter (4kvm). Denna yta är täckt av lågvuxet, grönt gräs. En äldre mullvadshög närvarande i nordöstra hörnet. Grästorv tas upp med rötterna. Fin, torr, sandig jord som är ljusbrun. Fuktigare och något mörkare sand på ca 30 cm djup. Inslag av små bitar kalksten dyker upp över hela ytan. Små bitar av obearbetad flinta förekommer. Små kolbitar dyker upp några decimeter ner. Rikligt med tecken på myraktivitet/bioturbolens över stora delar av ytan. Nedgrävt till ett djup på ca 45 cm. Fynd: ett musselskal (F200) och ett flintavslag (F201).
square
cubic metres (m3)
Chalk
yellowish
Grop i västra hörnet. Steril sand vid 12 centimeters djup.
Troligtvis grop. Delvis utgrävd, slutade vid cirka 40 centimeters djup.
Grop i östra hörnet. Sterilt sandlager påträffades vid 18 centimeters djup.
ovoid
SH2025 Find 320
animal bone
djurben
Lund University
bone
handpicking§dry sieving
millimeter
fragment
Bedömd av 3 osteologer. Läkt fraktur från groda. Dog i gropen efter lämningen.
SH2025 Find 319
Mikromammalia, gnagare
SH2025 Find 318
avslag
Diverse avslag
SH2025 Find 317
ceramics
kärl
Keramikbitar blandad, rödgods
ceramic
SH2025 Find 316
Flintavslag
SH2025 Find 315
Tandemalj från nötkreatur, molar
dry sieving
SH2025 Find 314
mellanstora avslag med krusta
Eldpåverkad
SH2025 Find 313
Mynning, rabbad utsida, glättad insida
Hittades i dumphögen från sållningen, därav oklart exakt vilken grävenhet. Med största sannolikhet A300
SH2025 Find 312
spånskrapa
retuscherad egg
Lund Univeristy
SH2025 Find 311
Tandemalj från nötkreatur
SH2025 Find 310
SH2025 Find 309
Tre kanter, liknar en pilspets i formen
SH2025 Find 308
avslagskärna
SH2025 Find 307
avslagsskrapa
Bifacal med bruksretusch
SH2025 Find 306
SH2025 Find 305
Bifacalt avslag, bruksretusch
SH2025 Find 304
Rabbad utsida och glättad på insidan
SH2025 Find 303
Diverse avslag utan retusch
SH2025 Find 302
Tandemalj troligtvis nötkreatur
SH2025 Find 301
sieving
SH2025 Find 300
skrapa
4-sidig retuscherad skrapa/skära
SH2025 Find 106
Sorkkranium
Sorkkranium trillade ut ur profil
SH2025 Find 105
tandemalj från ko
SH2025 Find 604
Matt danienflinta.
Täckt med svart sot vid fyndtillfället. Inga tecken på att den är skörbränd.
SH2025 Find 603
Skandinavisk senonflinta.
SH2025 Find 602
SH2025 Find 601
Måsvinge
SH2025 Find 600
to be checked
Spår av bruksretusch
SH2025 Find 204
splitter
SH2025 Find 203
Avbrutet spån. Skandinavisk senonflinta.
SH2025 Find 202
Matt danienflinta. Avslag med gånggärnsstopp. Bruksretuch.
SH2025 Find 201
Bruksretuch. Tecken på bearbetning.
SH2025 Find 200
shell (consumption)
Vitt skal. Okänd art.
shell
SH2025 Find 104
SH2025 Find 103
SH2025 Find 503
3,3 kombinerat
Matjord
SH2025 Find 502
kärna
59,9 kombinerat
complete
SH2025 Find 501
Spån med bruksretusch. Brytits itu.
Matjord, SÖ hörnet
SH2025 Find 500
0,8 kombinerat
I lager 119
SH2025 Find 108
SH2025 Find 102
hittats både vid grävning och vid sållning
SH2025 Find 107
avfall
SH2025 Find 101
hittats i dumphög, troligen från matjord
SH2025 Find 405
stone object
stone
SH2025 Find 404
SH2025 Find 403
Norra delen av matjorden
SH2025 Find 402
SH2025 Find 401
Från östra delen av andra halvan.
SH2025 Find 400
övrig flinta
SH2025 Find 100
Nedgrävning var suboval med rundade hörn. Den övre nedgrävningskanten var mestadels skarp. Nedgrävningens sidor var vertikala alternativt mycket svagt konkava. Bottenformen uppfattades som konkav med inslag av ojämnheter. Nedgrävningen var fylld av lager 1 (AG625). Längden var 70 cm, bredden var 79 cm och djupet mätt från nedgrävningens kant var 25 cm. Nedgrävningen ter sig ha skett genom lager (AG718), vilket uppfattas som stratografiskt äldre. Kanten mellan dessa lager uppfattas som skarp.
vertical
En yta på 2 x 2 meter (4kvm). Denna yta är täckt av lågvuxet, grönt gräs. Grästorv tas upp med rötterna. Fin, torr, sandig jord som är ljusbrun. Inslag av små bitat kalksten dyker upp över hela ytan. Små bitar av obearbetad flinta förekommer. Små kolbitar dyker upp några decimeter ner. Rikligt med tecken på myraktivitet/ bioturbolens över stora delar av ytan. Nedgrävt till ett djup på ca 66 cm. Fynd: flintavslag (F600, F601, F602, F603)
compacted
Nedgrävning sträcker sig 210 cm från öst till sydväst. Djup varierar från 15cm på den grundaste till 68 cm på den djupaste delen av schaktet. Räta hörn, gradvis sluttande på övre till nedre nedgrävningskant. Kollaps 55cm in från öst i schaktet på grund av lösliggande stenar i sektionen.
Nedgrävning där en kokgrop och en härd påträffades. Cirka 100 större skörbrända stenar á 28 liter grävdes ut från sidan av kokgropen i grävenhet 449 och cirka 20 större skörbrända stenar á 6 kilo från grävenhet 458. En härd påträffades exakt 100 cm in i schaktet som fortsatte ytterligare 78 cm österut. Större mängder av träkol och sot påträffades i anslutning till härden. Eftersom kokgropen och härden påträffades i så pass nära anslutning ingår de i samma nedgrävning. För att skilja härden ifrån det svartgråa sandlagret i fyllning 3 krävdes det att rulla sanden mellan fingrarna för att upptäcka förekomsten av sot.
Flera grupper från olika schakt hjälptes åt att fylla i schaktet. Martäckningsduk anlades över nedgrävningen. Skörbrända stenar och lös jord användes för att fylla igen schaktet och grästorv placerades ovanpå i dess ursprungliga position.
angular
Syd till sydvästlig rikting i schaktet. Större skörbrända stenar lyftes ur för hand cirka 20 stycken á 6 kg. Stenarna placerades sedan ovanpå marktäckningsduken när schaktet fylldes igen. Större delen av en härd grävdes ut. 3 av 5 keramikskärvor påträffades i denna grävenhet och handplockades. Lagrerna kraftigt mellerade i denna grävenehet och svåra att skilja från varandra.
Grävenheten sträcker sig från öst till syd 117 cm och 68 cm som djupast. Större delen av en kokgrop i halvcirkulär form utgrävdStörre ansamling av skörbränd sten uppgrävd på cirka 100 stenar á 28 kg. De stenar som behövde flyttas på lämnades sedan i schaktet ovanpå den marktäckande duken som lades ner när schaktet fylldes igen. Härd påträffades 1 meter in och fortsatte angränsande grävenheten brevid (458).
Nedgrävning subovalt orienterad med avrundade hörn. Den övre nedgrävningskanten var gradvis skarp med en tendens att vara skarpare mot den södra änden. Nedgrävningens sidor var något konkava. Botten var plan med inslag av ojämnheter. Nedgrävningen var fylld av lager 1 (AG144 och AG137) och lager 2 (AG320 och AG330). Längden var 80 cm, bredden var 103 cm och djupet mätt från nedgrävningens kant var 17 cm. Det förekom en närvarande mängd småsten och sot.
flat
Den övre delen av fyllningen är indelad i grävenheterna 144 och 137. Jordprovet PM249 togs i grävenheten 144. Den undre delen är indelad i grävenheterna 320 och 330. Jordprovet PM352 togs i grävenheten 320. Fyllningen bestod av skörbrända stenar och fin sand med nyanser av rödaktig mörkbrun, gulaktig ljusbrun, blåaktig svart och grå. Fyllningen blev mörkare och skörbrända stenarna desto fler desto längre ned som grävdes i 144/137. Sammanlagt innehöll fyllningen 73 liter sten. Den största stenen hade måtten 20 x 13 x 7 cm. Fyllningen som benämndes som 320/330 innehöll inga stenar. Sotet var som mest koncentrerat i grävenheten 330s västra sida. I regel hade den norra delen högre koncentration av sot och träkol.
Grävenheter 144/137: Jämnt sorterat med skörbränd sten, träkol och sot. Grävenheter 320/330: tätare packad sot överst, sedan jämn fördelning av sot och sant. Utöver detta framkom fält med endast sand.
pit
Gropen anläggning 2 befann sig i schakt 2. Anläggningen består av en nedgrävning (413) och en fyllning (02) som delades in i grävenheterna 144 och 137, samt 320 och 330. Jordproven som togs var PM249 (grävenhet 144), respektive PM352 (grävenhet 320).
Gropen anläggning 7 befann sig i schakt 6. Anläggningen består av en nedgrävning (703) och en fyllning (06) som delades in i grävenheten 625. Gropen befann sig under ett äldre kulturlager (718). Jordproven som togs var PM653 (grävenheten 625), respektive PM722 (lagret 718).
Accumulation (occupation)
Vid utgrävning av T6 uppmärksammas ett omkringliggande lager. Detta lager täckte hela schaktets yta på 2 x 2 m. Täckte även anläggningen. AG703 ter sig vara nedgrävd genom detta lager. Fläckig och mörk sand. Dess övre kant uppfattades som skarp. Bottenkanten kunde endast observeras efter att anläggningens nedgrävning var avtäckt. Delar av detta lager kunde även observeras i schaktets västra vägg. Ett makrofossilprov tog i schaktets nordöstra hörn där färgen upplevdes som mest mörk. PM.nr : 722. Vidare undersökning av detta lager var inte möjlig inom ramen för detta projekt.
Tillsynes någon mängd träkol närvarande.
SH2025 sample 724
environmental sample
SH2025 sample 723
SH2025 sample 722
SH2025 T6 sample 653
SH2025 sample 546
SH2025 sample 524
SH2025 sample 490
SH2025 sample 489
SH2025 sample 352
SH2025 sample 251
SH2025 sample 250
SH2025 sample 249
SH2025 sample 165
Lager sträcker sig från schaktets östra del i sydvästlig riktning som även innefattar två grävenheter. Svartgrå finkornig sand som är lös och torr med några fuktiga partier. Få fynd av slagen flinta. Småsten, träkol, sot, tandemalj var något förekommande. Större skörbrända stenar påträffades framförallt i östra delen av schaktet. Härd påträffades mellan grävenheterna. Otydlig gräns med steril och ovanliggande lager.
En kokgrop i schaktets östra del grävdes ut vilket som resulterade i över 100 stycken skörbrända större stenar som resulterade i sammanlagt 28 kilo. I den sydvästra delen av schaktet var det enbart sammalagt 6 kilo skörbränd sten i mindre ansamlingar. Brevid kokgropen påträffades en härd mellan där störst kvantitet av sot och träkol påträffades.
Pebbles
Ash
powdery
Mörkfärgad sand, gick från mer brungrått men mindre svarta fläckar till helt svart med mer organsikt material i form av träkol, samt även sot och aska. Den blev mer kompakt när marken var endast svart, förekomsten av stenar ökade starkt efter övergången från den brungråa sanden. Stenarna var skörbrända eller väldigt sotiga.
Halvsuboval fyllningsstruktur med måtten 38,5 x 88 cm och ett djup på 52 cm. Fyllningen bestod av fläckvis svart, grå, brun och rödaktigt färgad, fin sand med inblandning av sot. Materialet var generellt torrt och löst packat, men upplevdes som mer kompakt i de mörkare partierna, vilket kan tyda på en högre halt organiskt material eller sot. Soten var relativt jämnt fördelad över hela ytan. Jämfört med AG137 och AG144 noterades en minskad förekomst av småsten och träkol. Små djurgångar, sannolikt orsakade av insekter, förekom jämnt spridda över ytan. Kontaktytan mot intilliggande lager (AG330) var diffus och uppfattades som samma kontext. Makrofossilprov (PM 352) togs från detta lager. Fyllningen sållades systematiskt, och hela gropen grävdes ut ned till botten (AG413).
Tätare packad sot överst, sedan jämn fördelning av sot och sant. Utöver detta framkom fält med endast sand.
bluish
Grävenhet från nordöstra delen av schaktet i sydlig riktning. Större skörbrända stenar var närvarande. I största sannolikhet angränsning till kokgrop.
Halvt, subovalt fyllningslager, med måtten 38,5 x 88 cm och ett djup på 52 cm. Fyllningen bestod av fin sand med inblandning av sot, med fläckvis svart, grå, brun och rödaktig färgvariation. Materialet var generellt torrt och löst packat, men upplevdes som mer kompakt i de mörkare partierna. En stor mängd sot noterades, med en relativt jämn fördelning över hela ytan, dock med en något tätare koncentration i det övre skiktet. Jämfört med AG137 och AG144 noterades en minskad förekomst av småsten och träkol. Djurgångar, sannolikt från insekter, var jämnt fördelade över ytan. Kontaktytan mot intilliggande lager (AG320) var diffus och uppfattades som samma kontext. Fyllningen sållades, och hela gropen grävdes ut i sin helhet ned till botten (AG413).
Grävde ur hela gropen till botten. Djurgångar som har flyttat runt sanden. Mindre träkol än i lager 137.
Halvt ovalt fyllningslager. 63 cm n-s, 105 cm ö-v. Jämn fördelning av skörbränd sten och sotig sand. En speciellt stor sten återfanns i mitten av anläggningen (20 x 13 x 7 cm). Småsten förekommer sparsamt. Flertalet av stenarna var kraftigt vittrade och föll sönder vid kontakt med skärslev. Närvaro av träkol. I övrigt mörkbrun och fin sand som var torr och lös. De mörka partierna något fastare. Gränsen gentemot AG137 upplevs som otydlig och som en sammanhängande kontext. Makrofossilprov (PM249) tas i det nordvästra hörnet av AG144. Ca 30 liter sten handplockas ur fyllningen.
Jämnt sorterat med skörbränd sten, träkol och sot.
Halvt ovalt fyllningslager. 63 cm n-s, 105 cm ö-v. Mycket innehåll av skörbränd sten och sotig sand. Flertalet av stenarna var kraftigt vittrade och föll sönder vid kontakt med skärslev. En speciellt stor sten återfanns i mitten av anläggningen (19x15x7 cm). Generellt färre stenar mot mitten. Närvaro av träkol. Fyllningen utgjordes i övrigt av mörkbrun, fin sand som var torr och löst packad. Gränsen gentemot lager AG144 upplevs som otydlig och som en sammanhängande kontext. I den sydvästra delen noteras en större, sammanhängande trä/kolbit med dimensioner :24 x 8 cm (Bild 0160). Fynd av flintavslag (fyndnummer: 203;204). Ca 43 liter sten handplockas ur fyllningen.
Lager samt grävenheter omfattar sydvästra till östra delen av schaktet. Brunsvart lös finkornig sand som var torr men lätt fuktig i angränsning till undre lager. Ljusbruna partier av steril sand. Slagen flinta förekom dock inte i samma omfattning som ovanliggande lager. Tandemalj från nötkreatur förekom, en i sammansatt del av en hörntand men fallerade vid extrahering. Skörbränd sten ökade något i förekomst och även träkol. Större skörbrända stenar påträffades i det nordöstra delen av schaktet som blev utgången för profilgrävning som i sin tur delades upp i två grävenheter. I sydväst påträffades inte lika många stora skörbrända stenar. Klar gräns med ovanliggande lager i schaktets östra och sydöstra del. I västra och nordöstra delen av schaktet var lagrerna mellerade och hade otydliga gränser med steril och resterande lager.
En trolig kokgrop påträffad och en misstänkt härd. Större ansamlingar träkol, tandemalj från nötkreatur och keramikkärl antyder om matberedning och potentiell härd. Spår av mänsklig aktivitet förekommer trots otydliga gränser med kringliggande lager.
Brungrått finkorningt löst sandlager omfattar hela schaktet förutom östra hörnet och delar av nordvästra partiet. Torr men med vissa lätt fuktiga partier. Steril påträffades i östa hörnet samt i nordvästra delen vilket som kan indikera nedgrävningar. Någon förekomst av tegel, kalk, flinta, djurben, träkol och småsten. Något förekomst av vattensvallad småsten och även skörbränd sten som förekom i varierande storlek. Jordförflyttning av äldre lager som sjunkigt ned för kullens sluttning. Måttlig förekomst av slagen flinta vittnar om mänsklig aktivitet. En 4-sidig flathuggen skrapa som hittades i angränsning med matjorden kan typologiskt datera lagret till SN-äBÅ.
Lager 2 bestod av, likt tidigare fyllningslager, sotig sand, träkol och grus. Till skillnad från föregående lager fanns det ett kompakt lager skörbränd sten som en gräns mellan lager 1 och 2. Efter borttagning en av de skörbrända stenarna hittades även ett tjockt lager av träkol. Under utgrävningen samt torrsållningen hittades ett antal avslag och splitter av flinta samt tandemalj från nötdjur. I samband med utgrävningen av lager 2 togs även miljöprov vars resultat ännu inte dokumenterats i AIR.
Lager 2 medför inte något vidare svar på de frågeställningar som framförts i undersökningsplanen.
buckets
Late Bronze Age
fine pebbles (2-6mm)
medium pebbles (6-2mm)
I kategori "context volume" mättes mängden borttagen skörbrändsten.
SH2025_Report Trench 1. Undersökningresultat
Arkeologiskt objekt 1000 refererar till den matjord som grävdes upp från schakt 1. Matjorden hade redan grävts upp i en tidigare undersökning från 2024 men hade ej torrsållats då eller nu. Trots detta hittades ett mindre antal fynd i matjorden vid avslutning och återställning av utgrävningen.
På grund av att fynden är så kallade lösfynd och upphittades i matjorden saknar de ett säkert kronologiskt sammanhang. Detta gör det svårt att datera lösfynden eller dra några säkra slutsatser från dem.
Det första fyllningslagret vi noterade var sandigt och gråsvart i ton med markant gräns till den sterila jorden runtom. Det påträffades ett fynd (flintavslag). Det förekom en mindre mängd skörbränd sten och träkol men främst sand.
points
polygons
GIS data from the 2025 investigation campaign at Skatholm
Geojson
CC BY-NC 4.0
deposit
Grop 4, innehöll skörbränd sten, svartbrända stenar, träkol, aska och sot.
Potentiell kokgrop eller liknande.
Ingen känd, då inte hela gropen syns i schaktet
unknown
Matjord som var mer som sand, gråbrun med sporadiska små svarta fläckar.
Grävenhet från södra delen av schaktet i nordöstlig riktning. Någon förekomst av större skörbränd stenar.
Halvt, subovalt fyllningslager. (35 x 79 cm). Innehållande mycket skörbränd sten. De var gradvis osorterade och det uppfattades som att koncentrationen av sten var högre i västra änden än i den östra. Det uppfattades även som att stenar av större storlek var koncentrerade till anläggningens mitt och att en speciellt stor sten låg centrerat i anläggningen. Rikligt med svart sot noterades och var främst dominerande i västra delen av anläggningen. Sparsam förekomst av träkol. I övrigt rödaktig mörkbrun sand som var torr och kompakt. Anläggnings kontakyta/gräns gentemot nedgrävningen uppfattades som skarp. Gränsen gentemot lager 718 varierande grad av tydlighet, klar på vissa ställen och mindre klar på vissa.
Brungrått sandlager omfattar hela schaktet förutom östra hörnet och delar av nordvästra partiet.
Jordförflyttning av äldre lager som sjunkigt ned för kullens sluttning. Måttlig förekomst av slagen flinta vittnar om mänsklig aktivitet. En 4-sidig flathuggen skrapa som hittades i angränsning med matjorden kan typologiskt datera lagret till SN-äBÅ
Ceramic Building Material
silt
Nedgrävning ner till steriljorden.
Ingen, formen är subcikulär men en bit av gropen döljs av marken.
Suboval kokgrop, med spetsarna i nord-syd riktning.
Grävenheter 119 och 111, 380 och 547, och 574
Placerad i sydvästra hörnet, i N-S riktning
red
Grävenhet 556 är grop 6s nedgrävning. Gropen är i form av en suboval i N-S riktning. Gropen är rundad med konkava sidor, med gradvis övre nedgrävningskant och skålformad botten. Dimensionerna i grop 6 är 49x39x9cm och innefattar grävenheterna 103 och 95. Jordtypen är torr, lös och finkornig sand med mörkgrå/grå sand. Småsten förekommer med något sot och kolbitar. Gropen är helt undersökt och är nordväst om grop 5. Både dessa gropar (5 och 6) är i schakt 5.
Nordsyd riktning i schakt 5, nordväst om grop 5
Matjordslager
feature
Understa fyllningsanläggningen av den västra halvan av kokgropen. Fyllningen var torr och kompakt. Den bestod av svart, finkornig sand, aska, kol samt en stor mängd skörbränd sten, uppmät till 14 liter. Stenarna var fördelade relativt jämt genom anläggningen, dock med en koncentration kring mitten. Anläggningen var 125 x 60 cm stor, med tydliga gränser.
Mellersta anläggningen i kokgropens västra halva, anläggningen är placerad i kokgropens nord-västra kvadrant. Ytan är 72 x 64 cm stor, och har tydlig gräns. Färg var svart med bruna inslag, bestående av torr, kompact och finkornig sand med större mängder sot och aska samt kolbitar. Större mängder sten fanns, skörbränd samt starkt sotig.
Grävenhet 95 är i östra sektionen av grop 6, bredvid 103. Lagret, med grävenhet 103, är under matjorden och ovanför sterila jorden. 95 är i form av en halv oval, djupet är upp till 9 cm. Jordtypen är torr, lös och finkorning sand i mörkgrå/grå sand. 3-4 cm ner hittades smått grövre mörkbrun sand som fortsatte ner 1 cm. Detta är mer förekommande här i grävenhet 95 än i 103. Fynden inkluderar närvarande av småsten, med något sot och kolbitar.
Grävenhet 103 är i västra sektionen av grop 6, bredvid 95. Detta lager är under matjorden och ovanför steril jorden. Grävenheten är en halv oval, djupet är upp till 9 cm. Jordtypen är torr, lös och finkorning sand med mörkgrå/grå färg. 3-4 cm ner hittades smått grövre mörkbrun sand som fortsatte ner 1 cm. Detta är däremot mer förekommande i grävenhet 95. Fynden inkluderar närvarande av småsten, med något sot och kolbitar.
Mellersta anläggningen av kokgropen, anläggningen placerad i öv kvadranten av kokgropen. Kompakt sand med mer kol och aska. Sanden var svart, stort antal stenar skröbrända eller väl sotiga.
Övre anläggning av kokgropen på västra halvan. Bestod av mellan kompakt mark som var sandig och grå-brun. Förekommer svarta fläckar från sot och aska. Några av stenarna var svarta av sot och skörbrända stenar förekommer sporadiskt.
Torr och mörk finkornig sand med tydligare svarta fläckar, var medelkompakt inkluderande mindre variationer. Stenar i lagret var sporadiskt förekommande och var antingen skörbrända eller svarta från sot.
Gropen är i stort skålformad, med sluttande sidor som övergår till en ojämn botten. I bottenprofilen finns även en nedgrävning i gropens nordvästra hörn, ett antal sandlinser samt eventuella djurgångar.
Referenser Berggren, Å (2025). Undersökningsplan Skateholm 2025. Larsson, L (1988). Ett fångstsamhälle för 7000 år sedan: boplatser och gravar i Skateholm. Signum, Lund.
SH2025_Report Trench 5. Administrativa uppgifter
Administrativa uppgifter Lokal: Skateholm Länsstyrelsens diarienummer: 5494-2025 Datum för beslut: 2025-02-19 Län: Skåne Kommun: Trelleborg kommun Socken: Tullstorp Fastighet: Stora Beddinge 35:16 Koordinatsystem: Sweref 99 TM Läge: X koordinat: 6139145 Y koordinat: 403996 Höjdsystem: RH 2000 M.ö.h.: 4-5 Tidsperiod (fältarbete): 19-23 maj 2025 Undersökt yta: 2x2 meter Fyndförvaring: Lunds historiska museum Dokumentation: 3D-dokumentation (fotogrammetri och geodata) in till AIR, profilritning, arkeobotanik, kontextblankett, dagbok Ansvarig institution: Institutionen för arkeologi och antikens historia, Lunds universitet Typ av undersökning: Arkeologisk undersökning Personal: Anton Holmstrand, Ella Eriksson Burman & Ida Rydell
SH2025_Report Trench 5. Diskussion och sammanfattning
3. Diskussion Med att Skateholms under bronsåldern är ett relativt nytt forskningsområde hos arkeologer, kan inte mycket av de hypoteser som framläggs under undersökningarna ännu besvaras. I relation med de fynd som uppkom under utgrävningen av grop 5 och 6, vilket var exklusivt flinta, försvåras frågan om dessa groparnas möjliga funktion/funktioner. Vad som gör groparna i Skateholm unika är deras stratifiering. Istället för att vara placerade i en uppradad formation, har de grävts ut längs deras topografiska läge. Det vill säga, utmed kullen diskuterad i “Topografi och geologi”. Dessa var även anslutna nära vattnet, vilket kan ge oss en djupare förståelse över deras betydelse under sin samtid. Medan det finns förekomster av att ha kokgropar i närhet till sin bebyggelse, vilket kan observeras inom samt i närheten av Skateholm (visat i fornsök), påträffas det även kokgropar som grävs ut utan förhållande till en bosättning. Som förklarat inom ”Syfte och frågeställningar”, är dessa kokgropar uppradade och ansedda att vara i rituella syften. Det första antagandet kan inte appliceras i relation med groparna i Skateholm, därav de är i oval formation (utmed sin topografi). Däremot exkluderar detta inte kokgroparnas eventuella funktion och syfte. Som kommer att diskuteras inom nedanstående paragrafer, är det väsentligt att beakta (för)historiska fenomen och fynd utifrån ett nyanserat perspektiv, där de kan vara mångfunktionella. Andra teorier är huruvida kokgroparna är i relation med dess geografiska område (våtmark) och mänskliga aktivitet (bosättning). Kokgropar i närhet till vatten har diskuterats ha tjänats som ånggropar, vilket var del av verkställandet av båtar (se “Syfte och frågeställningar”). I grop 5 och 6 finns det inga fynd (såsom verktyg eller material för byggande) eller generella indikationer som tyder på att de verkade som ånggropar för just båttillverkande. Grop 5 och 6 är ytterligare för små i storlek och en bit in i landet, vilket gör att de inte kan effektivt användas i detta syfte. Med att grop 5s fyllning och innehåll dominerades av skörbrända stenar, vilka värmdes upp, är hypotesen om att skapa ånga inte omöjligt. Det är tydligt att grop 5 användes för någon sorts tillagning, där mat eller andra uppvärmda föremål virades ihop eller lades i en sorts gryta, så de inte var i direkt kontakt med stenarna. Detta kan förklara frånvarandet av fynd såsom skelettdelar, matrester och bland annat keramik. Att de används för att koka, än att ånga upp, är däremot mer förefallande. Att göra antaganden om grop 6s syfte och funktion är allt mer svårbesvarade, därav inga arkeologiska fynd hittades, utan bara småsten och upp till 4 kolbitar. Som tidigare diskuterat har det funnits möjliga bronsåldersbosättningar i och nära Skateholmsområdet. Medan inga bosättningar har ännu hittats inom området där grop 5 och 6 grävdes ut, är det fortfarande tydligt hur dessa gropar, i relation med de andra utgrävda schakten, var i någon sorts form av förbindelse med varandra. Fastän majoriteten av flintan från schakt 5 (grop 5 och 6) kom från matjorden, hittades två flintavslag (se “Undersökningsresultat”), vilket med de skörbrända stenarna tyder på mänsklig aktivitet. Om flintan användes aktivt i relation med grop 5, eller råkade hamna där under ett tillfälle när gropen användes av befolkningen under bronsåldern, är svårt att besvara. Om groparna i schakten 1-6 användes i form av utbyte inom en/flera befolkningsgrupper, eller individuellt, samt på vilka sätt kokgroparna användes, är intressanta hypoteser som behöver mer underlag. Förhoppningsvis kan dessa få en djupare förståelse under framtida utgrävningar. 4. Sammanfattning Sammanfattningsvis är inte mycket från bronsåldern ännu utforskat i Skateholm. Utifrån tidigare analyser av 40x100 meter anläggningen år 2024, daterades denna till yngre bronsåldern. Syftet med denna arkeologiska undersökning var att se huruvida de andra anläggningarna var av samma funktion, ålder och struktur som den delvis undersökta år 2024. Kokgroparna i området är i oval formering, vilket följer utmed landskapet. I jämförelse med Skateholms mesolitiska landskap, finns det inte mycket information om bronsåldern, än att det var en våtmark. Schakt 5 grävdes ut i 2x2 meter kvadrat och undersöktes helt. Matjorden skyfflades bort med spade, och sedan grävdes groparna ut genom “single context”-metoden. Ena halvan av respektive gropar grävdes ut och profilritades. Därefter grävdes resterande enheter ut. Under hela grävprocessen dokumenterades schaktets innehåll och enheter med gps, kontextblanketter, fältdagbok och fotografering. Jordprover togs av båda groparna, och jorden i alla grävenheter sållades. Båda groparnas jordtyp var dominerade av fin, torr och lös mörkgrå/grå sand. I matjorden hittades ett flintspån med bruksretuch, två flintkärnor och två flintavslag. I grop 5 (lager 119) hittades två flintavslag. Utifrån dessa fynd och dess dominerande skörbrända sten, var grop 5 möjligen en kokgrop vars syfte är diskuterbar, troligen mångfacetterad. Grop 6 är svårare att besvara.
SH2025_Report Trench 5. Undersökningresultat
2. Undersökningsresultat Följande är en beskrivning av anläggning T5 med dess tillhörande gropar, G5 och G6, utifrån kontextblanketterna och observationer från den arkeologiska undersökningen. 2.1. Stratigrafisk redogörelse (rutbeskrivning per lager/stick) Stratigrafin i T5 består huvudsakligen av 2 lager, matjord och sterilen, med 2 gropar uppdelade i 6 lager totalt. Det översta lagret, vilket är matjorden, bestod av humös gråbrun sand. Groparna bestod av en mer markant grå sand medan den sterila alven var ett ljust sandlager av gulgrå sand. 2.1.1 Matjord, 0-28 cm Matjorden utgjordes mest av gråbrun sand och grästorv, någorlunda humöst. Lagret var torrt och relativt lös i sin kompakthet. Ett fåtal fynd av flinta påträffades. 2.1.2 Grop 5, 28-54 cm Grop 5 är av sub-oval form med spetsarna i nord-sydlig riktning. Den delades upp i 4 lager där det västra snittet bestod av grävenheterna 119 och 380. Från dessa två har det även gjorts miljöprov. Färgkompositionen var av mörkgrå karaktär med flertalet svarta sektioner av kraftigare sotblandning. Inslag av rött påträffades även i den norra delen under utgrävning av lager 119, detta på grund av en rödaktig sten som troligtvis färgat av sig. Sammansättningen var av torr, finkornig sand där innehållet, som dominerades av skörbränd sten, ca 59 liter, och med inslag av småsten samt träkol. Inget i gropen var tydligt sorterat. Liknande tendenser iakttas genom hela gropen, vilket även då innefattar den östliga delen med de tillhörande enheterna 111 och 547. Nedgrävningen är skålformad med något rundade hörn och konkava sidor. Dimensionen på gropen ligger på 100x70x26 cm. 2.1.3 Grop 6, 28-33 cm Grop 6, med sin ovala form, låg i nordvästlig riktning från föregående anläggning och var intressant då den innehöll ett liknande sandlager av mörkgrå färg. Denna delades upp i två lager, 95 och 103, där 103 var det första lagret som grävdes ut och låg i östlig riktning. Sammansättningen, likt grop 5, var även den torr och finkornig. Dock innehöll den inga skörbrända stenar men små stenar och några kolbitar påträffades. Med sina dimensioner på 49x39x9 cm, är även denna grop och nedgrävningen av skålformad karaktär. Detta med sina rundade hörn och konkava sidor. 2.1.4 Alven, 28cm och ner Om alven finns inte så mycket mer att säga än det att den bestod av ett ljust sandlager med inslag av små stenar. 2.1.5 Profilskisser av groparna 5 & 6 Efter att lager 119, 380 och 103 blivit undersökta den 20 maj, påbörjades profilritningar för vardera grop där de färdigställdes den 21 maj. 2.2. Fyndbeskrivning Ett magert antal fynd påträffades, där “majoriteten” är från matjorden. Nedan beskrivs fynden från matjorden och anläggning 5. Fynden är exklusivt av flinta. 2.2.1 Matjorden runt grop 5 Matjorden var därifrån flest fynd påträffats, hela 3 enheter med 6 st tillhörande delar. Fynd 501 är ett flinta spån med bruksretusch. Den är i två delar men lite oklart om detta skett under undersökning eller vid ett tidigare skede. 502 består av två flintkärnor, den ena kan man se är en mindre kärna men på den andra är det mer otydligt att se hur den originellt sett ut. Det sista fyndet, nr 503, är av 2 avslag där man ser en tydlig slagbula på ett av dessa och antydan till slagvågor på det andra. 2.2.2 Grop 5 Torrsollningen av fyllningen gav föga men i under utgrävning av lager 119 hittades fynd 500, vilket var två flintavslag som gränsar till spån bland den skörbrända stenen, och på dessa syns tydliga slagvågor.
Referenser Berggren, Åsa (2025). Ansökan om tillstånd seminariegrävning. Instutitionen för arkeologi och antikens historia. Lunds universitet. Björk, Tony (1998). Härdar på rad, om spåren efter en kultplats från bronsåldern. Fornvännen 93:2, Journal of Swedish antiquarian research. Boethius, A & Kjällquist, M 2024, Skateholm I – återbesök på ett senmesolitiskt gravfält: Arkeologisk forsknings- och utbildningsgrävning i form av seminariegrävning 2022 och 2023. Rapporter från Institutionen för arkeologi och antikens historia, Lunds universitet, vol. 17, Institutionen för arkeologi och antikens historia, Lunds universitet, Lund. Edenmo, Roger (2000). Gylleundersökningarna: förändringar i gravskick och bosättning under sten och bronsåldern i skåne. Rapport 2000:2. Riksantikvarieämbetet. Fornsök (2018). L1988:8176 Grav- och boplatsområde, Fornlämning. https://app.raa.se/open/fornsok/lamning/eb18fc0c-b0bf-46e6-9210-75119edcafab (Hämtad 2025-06-04) Larsson, L (1988). Ett fångstsamhälle för 7000 år sedan: boplatser och gravar i Skateholm. Signum, Lund. Ling, J., Fauvelle, M., Ivar Austvoll, K., Bengtsson, B., Nordvall, L., & Horn, C. (2024). Where are the missing boatyards? Steaming pits as boat building sites in the Nordic Bronze Age. Praehistorische Zeitschrift, 99(2) Renfrew, C & Bahn, P. (2020). Archaeology: Theories, methods and practice. 8. uppl. Thames & Hudson. Sarnäs, Per (2023). Lilla Beddinge 24:1, Fornlämning L1989:9337. Arkeologisk utredning. SkåneArkeologi. Schaller Åhrberg, Eva (2002). Kokgropar- matlagning eller bastu?Diskussion kring en arkeologisk undersökning. Arkeologisk undersökning. Riksantikvarieämbetet.
SH2025_Report Trench 4. Administrativa uppgifter
Administrativa uppgifter Lokal: L2025:982 Länsstyrelsens diarienummer: 5494-2025 Datum för beslut: 2025-02-19 Län: Skåne Kommun: Trelleborg Socken: Tullstorp Fastighet: Stora Beddinge 35:16 Koordinatsystem: EPSG:3006 Läge: X koordinat: 6139000 Y koordinat: 404000 Höjdsystem: RH2000 M ö.h.: 4 Tidsperiod (fältarbete): 2025-05-19 till 2025-05-21 Undersökt yta: 4000m2 Fyndförvaring: Historiska museet vid Lunds universitet (LUHM) Dokumentation: Ansvarig institution: Institutionen för Arkeologi och Antikens Historia vid Lunds Universitet Typ av undersökning: Seminariegrävning Personal: Alice Söfting, Herta Hemmingsson, Karl Nilsson och Smilla Nemhed
SH2025_Report Trench 4. Diskussion och sammanfattning
3. Diskussion (Smilla) Groparnas funktion kan variera. Kokgropar kan ofta ses i direkt anslutning till gravar och boplatser, och dessa tolkas ofta som vardagligt bruk till exempelvis matlagning (Schaller Åhrberg, 2002. S, 13, 14). Det som talar emot detta i Skateholm är att det i nuläget inte hittats intilliggande fynd som tyder på bronsåldersbosättning och det finns få fynd av sådant som kan kopplas till matlagning som exempelvis keramik och ben. Gropar kan även tolkas att ha andra funktioner som exempelvis eldkultplatser. Dessa platser består av sot och träkol- fyllda gropar och ligger ofta i högre läge, närhet till vatten, är inte placerade intill samtida lämningar, större antal anläggningar och fynd knapphet (Björk, 1998. S, 75). Ännu en tolkning av kustnära gropar är att dem fungerat som ånggropar som använts vid båtbygge (Ling et al. 2024 S, 798). Det som talar emot dessa exempel är att formationen i Skateholm är oval och inte på en rad, men det som talar för är det kustnära läget och fynd knappheten. (Alice) Groparna innehåller inte mycket fynd vilket kan göra det problematiskt när man försöker tolka groparnas funktion. Där finns dock fortfarande mycket forskningspotential så om det hade gjorts fler grävningar kan framtida arkeologer tänkas hitta mer fynd som exempelvis keramik eller ben som de kan sätta in i en vidare kontext. (Herta) Tidigare platser direkt anslutna till Skateholm har nästan uteslutande dateras till mesolitikum med något fynd från neolitikum samt härdar som daterats till sen bronsålder eller tidig järnålder, vilket ligger i spannet för dateringarna från det provschakt som grävdes hösten 2024 (Fornsök; Berggren 2025, s. 2). Med den nyupptäckta strukturen runt en höjd daterad till sen bronsålder ger detta nya förutsättningar för bland annat större förståelse för platsens kontinuitet. Då magnetometerreusltaten visar en struktur runt höjden men inga tydliga resultat från mitt på höjden, kan höjden istället haft någon annan funktion än att elda på? Många av anläggningarna kallas generellt för kokgropar, då man hittar just rester av att man har eldat eller använt värme genererat av eld. Höjdens betydelse eller funktion är i dagsläget något man endast kan spekulera om då den totala kunskapen är för liten för att man ska kunna säga något konkret om formationen. Om man ska vara kritisk kan man säga att formationen är tydligare synlig i den södra halvan än den norra, men om detta är sant eller bara en variation i resultaten är nog svårt att säga ännu (för bild och tolkning se Berggren 2025, s. 1 & 3). Bevarandeförhållandena på platsen är med stor sannolikhet inte riktigt optimala då det man vid utgrävningen hittade mest av som räknas in som ben var tandemalj. Ett par ben hittades också, men dessa var få och sköra. Marken har tidigare varit åkermark vilket gör att saker som ligger för nära ytan rörs till och även kan förstöras. Åkerbruk påverkar också bland annat syrehalten i jorden. Även vid studentutgrävningarna i Skateholm 2022-2023 var det benmaterial som påträffades fragmentariskt (Boethius & Kjällquist 2024, s. 25-26). Bevarandeförhållandena gör också att val av tolkningar kan bli mer partiska, speciellt när lite av platsen är undersökt och med nuvarande avsaknad av analysresultat. För framtida forskning behöver mer av platsen kartläggas genom grävning, då mangnetometerresultaten också har sina felmarginaler angående exempelvis storleken av anläggningar. Fler analyser behövs för att få fler dateringar vilket kan ge en bättre uppfattning om platsens användning, om man använde platsen under en period eller en plats man återkom till vid ett flertal tillfällen. Analyser kan inkludera TL- datering för keramiken och ESR-datering eller strontiumanalyser av tandemaljen (Renfrew & Bahn 2020, s. 155, 159 & 356). Då fynden av ben är framförallt ben från mikromamalia kan man även analysera strontium i benen, eftersom fler värden kan stärka den nuvarande baseline, vilket underlättar för framtida forskning vid Skateholm. Även analyser med GIS som predictive analysis kan göras för att försöka få en större inblick i hur området användes och beboddes under bronsåldern, samt var en potentiell boplats skulle kunna vara placerad. Detta då man även grävt ut ett par härdar daterade till sen bronsålder vid Skateholm I-II, men inga tydliga boplatser från tiden har identifierats. 4. Sammanfattning (Alice) Grop 4 är en av de 6 groparna som undersöktes under seminariegrävningen i Skateholm 2025-05-19 till 2025-05-21. Groparna identifierades med hjälp av magnometer och totalt identifierades 25 gropar på platsen som under bronsåldern varit omringade av våtmark/vatten. Omkring området finns det flera olika typer av fornlämningar från olika tidsperioder. En av de mest välkända är de mesolitiska gravfälten i Skateholm som ligger i närheten men där finns även lämningar från bronsåldern och järnåldern. Grop 4 ligger nu på betesmark och är inte synlig ovanför jorden. Vid utgrävningen användes single context-metoden. Alla jordlager och fynden dokumenterades på fotografi med fältkamera, 3D dokumentationer samt i kontext blanketter på fältet. Gropens innehåll bestod av aska/sotig jord och väldigt mycket skörbränd sten. Gropen var ej särskilt fyndrik men utöver de skörbrända stenarna upptäcktes flintavslag, en skifferbit och bränd flinta. Den lilla mängden fynd gör att det blir svårt att fastställa vad för funktion kokgropen har haft. Möjligen har det varit en ånggrop eller en eldkultplats. För att få en bättre förståelse av platsen hade mer utgrävningar behövts, då hade möjligen fynd som exempelvis ben och keramik upptäckts.
SH2025_Report Trench 4. Undersökningresultat
2. Undersökningresultat 2.1 Anläggningsbeskrivning inklusive grävenheter och matris (Karl) Gropen grävdes i 5 enheter om det översta lagret matjord inte inkluderas. Enhet 1 och 2 var kombinerat matjord och anläggning, enhet 3, 4 och 5 var anläggningen. Enhet 1 och 2 var på samma höjd nivå, liksom enhet 3 och 4 var på samma höjd. Dessa enheter nämns samtidigt då deras innehåll och stratigrafi var identisk. Det översta lagret matjord, vilket grävdes med spade, var humös och mörk gråbrun i färg. Kort efter gräslagret uppkom en mängd skörbrända stenar enhet 1 (G237) och 2 (G243) bestod av blandat matjord med fläckar av djupare, mer aska och sot fylld sand. Detta gav enheterna en aningens mörkare grå färg. Enhet 2 och 3 grävdes med skärslev. Dessa enheter misstogs först för att vara anläggningen, då matjorden gick djupare här och steril jord syntes på samma djup som matjorden runt omkring området. enhet 3 (G391) och 4 (G401) bestod av svart, relativt kompakt sandig jord med mycket aska och sot inblandat. Detta var det översta lagret som övergick fullständigt till anläggningen, och var märkbart mörkare än tidigare jord. Gränsen mellan anläggningen och den sterila jorden omkring var mycket skarp. Slutligen så grävdes enhet 5 (G525), vilket hade nära till identiska karaktärsdrag som enhet 3 och 4. Efter grävningen var omklarad så gjordes N680, vilket var dokumentation om nedgrävningen och des karaktärsdrag, där den beskrivs som tydligt avgränsad utan en klar botten. Den omkringliggande sterila jorden bestod av finkornig, gulbrun sand. Den var mycket minerogen och inte alls humös, vilket gjorde det enkelt att urskilja kanten mellan den sterila jorden och anläggningen som i motsats var mycket humös. Det var rikligt med rötter som gick hela vägen till botten av anläggningen, vilket inte syntes på samma djup i den sterila jorden utanför. 2.2 Fyndbeskrivning (Karl) Under utgrävningen hittades och dokumenterades 4 flintavslag, en bit skörbränd flinta och en skifferbit som förmodas vara slipad. Av de 4 flintavslag var fynd 401 och 403 av relativt oklar karaktär. Fynd 401 var 15 x 13 mm stort och saknar tydliga daterings tecken. Fynd 403 var 16 x 14 mm stort och har slagvågor vagt synliga i ett mindre område. Avslaget som är fynd 404 hade däremot en mycket tydlig slagbula, slagbula ärr, samt tydliga slagvågor. Det var även det största avslaget som hittades, 20 x 15 mm. Det sista flintavslaget, fynd 402, var det minsta som hittades, endast 18 x 9 mm stort, men hade en tydlig ryggås och möjlig slagbula synlig. Skifferbiten, fynd 405, hade en tydlig triangulär prism-form med lena och raka sidor. Skifferbiten hittades vid toppen av enhet 3 och 4 (grävenhet 391 och 401) vid en samling större kolbitar(ca 20-30 mm). Fynd 400, den skörbrända flintan, var 26 x 19 mm stort och hade en vag triangulär form. Förutom dessa upptäcktes även flertal kolbitar i varierande storlek och helhet, spridda över alla enheter men koncentrerade i enhet 3,4 och 5. Spridda genom alla enheter hittades en mycket stor mängd skörbränd sten, enhet 5 mättes innehålla sammanlagt 14 liter skörbränd sten. Densiteten av skörbränd sten ökade markant vid större djup och var som störst närmast bottens mittpunkten.
Referenser Berggren, Åsa (2025). Föreläsning Introduktion Fältkurs. Lunds Universitet. Berggren, Åsa (2024). Undersökningsplan. Lunds universitet: institutionen för arkeologi och antikens historia. Hulthén, Birgitta (1994). KERAMIK Kompendium i arkeologi. Stadsantikvariska avdelningen, Malmö Museer. Högberg, Anders & Olausson, Deborah S. (2007). Scandinavian flint: an archaeological perspective. Aarhus: Aarhus University Pr. Larsson, Lars (1988). “The Skateholm Project. Late Mesolithic Settlement at a South Swedish Lagoon”. Ingår i: The Skateholm Project I. Man and Environment. Almqvist & Wiksell International, s. 9-19. Lemdahl, Geoffrey & Göransson, Hans (1988). “Geological Investigations at Skateholm, Southern Sweden”. Ingår i: The Skateholm Project I. Man and Environment. Almqvist & Wiksell International, s. 20-26. Vang Petersen, Peter (2021). Flint fra Danmarks oldtid. [Malmö]: MTM L1989:5582 Skivarp 22:1 (hämtad 2/06 kl 07.00) tillgänglig på: Fornsök L1989:4294 Östra Vemmenhög 67:1 (hämtad 2/06 kl 07.00) tillgänglig på: Fornsök L1988:7560 Tullstorp 17:1 (hämtad 2/06 kl 07.00) tillgänglig på: Fornsök L1988:214 Balkåkra 15:1 (hämtad 2/06 kl 07.00) tillgänglig på: Fornsök L1989:6618 Svedala 52:1 (hämtad 2/06 kl 07.00) tillgänglig på: Fornsök L1988:8085 Tullstorp 23:1 (hämtad 2/06 kl 07.00) tillgänglig på: Fornsök L1988:7566 Tullstorp 23:2 (hämtad 2/06 kl 07.00) tillgänglig på: Fornsök L1989:5583 Skivarp 22:4 (hämtad 2/06 kl 07.00) tillgänglig på: Fornsök L1988:8176 Tullstorp 22:1 (hämtad 2/06 kl 07.00) tillgänglig på: Fornsök L1988:7563 Tullstorp 22:2 (hämtad 2/06 kl 07.00) tillgänglig på: Fornsök Bilagor: Omslag: Collage gjord av Ida Bengtsson Tabell 1 (Fig 1) Bengtsson, 2025 Tabell 2 (Fig 2) Bengtsson, 2025. Tabell 3 (Fig 3) Bengtsson, 2025. Tabell 4 (Fig 4) Bengtsson, 2025. Fyndlista: Fyndnummer Sakord Kontext 300 flinta, stycke med tillhuggning A3000 301 flinta, avslag A3000 302 tandemalj från molar (nöt/får) A151 303 flinta, avslag A151 304 keramik från rabbat kärl A151 305 flinta, avslag A151 306 flinta, avslag A151 307 flinta, avslag A151 308 flinta, kärna A151 309 flinta, avslag A300 310 flinta, avslag A300 311 tandemalj från molar (nöt/får) A300 312 flinta, spån A151 313 keramik, rabbat kärl, mynning A300, A310 314 flinta, avslag A310 315 tandemalj från molar (nöt/får) A310 316 flinta, avslag A449 317 keramik, rödgods A458 318 flinta, avslag A310 319 djurben, gnagare A151 320 djurben, groda A151 321 Flinta, spån A151 Fyndtyper i olika kontexter: Sakord Kontext Djurben A151 Flinta, avslag A3000, A151, A300, A310, A449 Flinta, kärna A151 Flinta, skrapa A3000 Flinta, spån A151 Keramik A151, A300, A310, A458 Tandemalj A151, A300, A310 F300 F304 F305 F307 F312 F313 F317 F320 F321 AG281 & AG290 300 & 310 bortgrävd
SH2025_Report Trench 3. Administrativa uppgifter
Administrativa uppgifter (Olivia) Lokal: Skateholm L2025:982 Länsstyrelsens diarienummer: 5494-2025 Datum för beslut: 2025-02-19 Län: Skåne Kommun: Trelleborgs kommun Socken: Tullstorp socken Fastighet: Stora Beddinge 35:16 Koordinatsystem: SWEREF 99 Läge: X koordinat: 403996 Y koordinat: 6139145 Höjdsystem: RH2000 M ö.h.: 3 Tidsperiod (fältarbete): 19 - 23 maj 2025 Undersökt yta: 100x40 meter Fyndförvaring: Lunds historiska museum Dokumentation: Studenter vid Lunds universitet Ansvarig institution: Instutionen för arkeologi och antikens historiska, Lunds universitet Typ av undersökning: Seminariegrävningen (Arkeologisk undersökning) Personal: Projektledare Åsa Berggren; Assitent Daniel Forsberg (doktorand); Övriga lärare Adam Boethius, Mikael Fauvelle och Paola Derudas; Studenter vid Lunds universitet.
SH2025_Report Trench 3. Diskussion och sammanfattning
3. Diskussion (Linn, Olivia, Viggo) Under förundersökningen kunde platsen dateras med hjälp av C14-prover på träkol från en av gropfyllningarna. Dateringen visar på cirka årtalen 790-515 fvt vilket som placerar utgrävningsområdet i yngre bronsåldern (Berggren 2025, föreläsning). I grop 3 påträffades först ett äldre lager ovanpå bronsålderslagret som kunde konstateras vara på grund av jordförflyttning– detta lager indikerar mänsklig aktivitet innan bronsålder, troligtvis innan senneolitikum. Inledningsvis visste vi inte om detta var en del av matjorden eller en del av bronsålderslagret, dock förstod vi senare att detta var ett lager som var äldre än bronsålder– med hjälp av de flintaföremål som hittades. Vi tror att detta lager är från senneolitikum, detta baserar vi på ett fynd som gjordes i matjorden– F300. Flintaföremålet var fyrsidig, flathuggen och troligtvis ett förarbete till en skära som kan dateras till SN-äBÅ. När det sedan visade sig att vår schakt hade ett äldre lager under matjorden så blev det mer troligt att det rör sig om ett gränsfynd med relation till det lagret. Flera spån och flintavslag påträffades i L151 som visar tecken på indirekta och direkta slag-och presstekniker. Dessa blir kronologiska markörer för att placera lagret till neolitikum (Vang Petersen 2021: 36-38). I detta lager (151) var fynden av flinta som mest– många små och medelstora avslag samt spån (F321), en kärna (F308) samt en spånskrapa med retuscherad egg (F312). När vi fick ned till grävenhet 300 och 310 i nästa lager ökade förekomsten av träkol, skörbränd sten och även tandemalj. Större ansamlingar träkol samt en tand från nötkreatur påträffades, och i samband med fynd av keramikkärl som kunde dateras till bronsålder ökade nya misstankarna att matföreberedning eller tillagning har förekommit på platsen. Större ansamlingar av skörbränd sten visar även att kokgropen hade påträffats– dock grävdes kokgropen inte ut helt, vi hamnade i kanten av den. När kokgropen grävdes ut i grävenheter 449 och 458 påträffades en härd men större ansamlingar av träkol och mer tandemalj från nötkreatur. Även fler keramikskärvor hittades, vilket stärker teorin om att matlagning har skett. Den skörbrända stenen som påträffades i utkanten av kokgroparna vägdes in på en sammansatt vikt på ca 43 liter. Även om inte hela kokgropen utgrävdes så finns det starka anledningar till att tro att detta var den faktiska kokgropen. Två nedgrävningar påträffades (AG281 i nordöstra hörnet, AG290 i nordvästra hörnet) och dessa utforskades inte– detta på grund av att steril jord snabbt uppkom. Den fina sanden och otydliga gränsförhållningen mellan lagerna försvårade utgrävningsarbetet. Sanden var kraftigt melerad och gränser suddades ut snabbt på grund av väderförhållanden (regn såväl som blåst, även strålande sol som torkade ut sanden) och aktivitet i schacket. För att skilja på sandlager i härd och ovanliggande lager krävdes det att rulla sanden mellan fingrarna för att identifiera skillnader i textur. Skillnaden mellan härd och kokgrop var stundvis svår att fastställa– detta på grund av hur mörk både kokgropen och härden var i färg. Den mörkbruna färgen var ljussvart i kokgropen och härden var något mörkare men det var otydligt, dock förekom det större bitar träkol i själva härden, vilket fastställde att vi hade hittat gränsen till härden. Den svarta sanden i härden hade också en annan textur som var lite fetare och sotigare. Det som går att konstatera är att det har funnits en härd och en kokgrop i schaktet, och eftersom det finns tydliga fynd på keramik, djurben och rikligt med träkol– går det att teoretisera att den har använts till matlagning eller matberedning. Dock är detta en tolkning vi har fastställt under arbetets gång, och det går inte att säga någonting säkert utan vidare undersökning, prover och utgrävningar. Vi kan dock anta att strukturerna är sammanhängande och tillhör samma anläggning med tanke på dess innehåll, form och fynd. Ytterligare forskning på platsen genom vidare utgrävning av resterande gropar hade varit optimalt för en bredare förståelse av strukturerna och deras syfte. 4. Sammanfattning (Viggo) En kokgrop påträffades och grävdes delvis ut. Hela kokgropen dimensioner gick inte att beräkna eftersom enbart en del av av kokgropen påträffades i schaktet. Vad som är konstaterbart från schakt 3 är att det är flera kontrasterande faktorer jämfört med andra schakt under utgrävningen 2025. Förekomsten av jordförflyttningen vilket har influerat mängden och variationen av fynd. Jordförflyttningen visar på att mänsklig aktivitet har förekommit under neolitikum ovanpå kullen innan kokgropen anlades. Två nedgrävningar har skett i gropen, dessa har inte utforskats. Även den påträffade förekomsten av en härd urskiljer sig från andra schakt. Det är en rimlig tolkning att mat tillagades i schakt 3 med tanke på förekomsten av keramik och spår från nötkreatur. Däremot går det inte att konstatera till vilken utsträckning matkonsumtionen skedde eller hur logistiken kring denna konsumtion såg ut. Trots detta så är en härd en viktig komponent för självaste kokgropens funktion och med denna data kan framtida utgrävningar förhoppningsvis underlättas. För framtida utgrävningar inom området kan det vara värt att notera förekomsten av jordförflyttning i området. Ytterligare så kan även den nära anslutningen av en härd till en kokgrop utöka förståelsen för hur de brukades. Vi ser fram emot att ta del av den information som kan förväntas tillkomma av framtida utgrävningar.
SH2025_Report Trench 3. Undersökningresultat
2. Undersökningresultat 2.1 Anläggningsbeskrivning inklusive grävenheter och matris (Olivia & Viggo) (Fig. 5) Schaktets olika lager sett ur fågelperspektiv från riktning NNV. Bild: Olivia Mengers. Lager 151: Brungrått finkornigt löst sandlager omfattar hela schaktet förutom sydöstra hörnet och delar av nordvästra partiet. Torr men med vissa lätt fuktiga partier. Steril sand påträffades i sydöstra hörnet och i den nordvästra delen, vilket kan indikera nedgrävningar. Någon förekomst av tegel, kalk, flinta, djurben, träkol och småsten. Någon förekomst av vattensvallad småsten och även skörbränd sten i varierande storlek. Jordförflyttning av äldre lager som sjunkit ned för kullens sluttning. Måttlig förekomst av slagen flinta visar på mänsklig aktivitet. En 4-sidig flathuggen skrapa som hittades i angränsning till matjorden kan typologiskt datera lagret till SN-äBÅ. Lager och grävenheter 300 & 310: Lager samt grävenheter omfattar sydvästra till östra delen av schaktet. Brunsvart lös finkornig sand som överst var torr och sedan lätt fuktig i angränsning till undre lager. Ljusbruna partier av steril sand. Slagen flinta förekom dock inte i samma omfattning som ovanliggande lager. Tandemalj från nötkreatur förekom, en i sammansatt del av en hörntand men fallerade vid extrahering. Skörbränd sten ökade något i förekomst och även träkol. Större skörbrända stenar påträffades i den sydöstra delen av schaktet som blev utgångspunkten för profilgrävning som i sin tur delades upp i två grävenheter. I sydväst påträffades inte lika många stora skörbrända stenar. Klar gräns med ovanliggande lager i schaktets östra och sydöstra del. I västra och nordöstra delen av schaktet var lagrena melerade och hade otydliga gränser med steril och resterande lager. Lager 300 - Grävenhet från södra delen av schaktet i nordöstlig riktning. Någon förekomst av större skörbrända stenar. Troligtvis precis i utkanten av en kokgrop. Lager 310 - Grävenhet från nordöstra delen av schaktet i sydlig riktning. Större skörbrända stenar var närvarande. I största sannolikhet angränsning till kokgrop. Lager och enheter 449, 458: Lager sträcker sig från schaktets östra del i sydvästlig riktning som även innefattar två grävenheter. Svartgrå finkornig sand som är lös och torr med några fuktiga partier. Få fynd av slagen flinta. Småsten, träkol, sot, tandemalj var något förekommande. Större skörbrända stenar påträffades framförallt i östra delen av schaktet. Härd påträffades mellan <o:wrapblock> </o:wrapblock> grävenheterna. Otydlig gräns mellan steril och ovanliggande lager. (Fig. 6) Profilritning av sektion 467. Bild: Olivia Mengers. 2.2 Fyndbeskrivning (Viggo) Se bilaga för fynd. Grop 3 var ett förhållandevis fyndrikt schakt som innehöll en variation av fynd i diverse kvantitet. Fynd kategoriseras efter material i respektive grävenhet. Flinta av typerna senon och matt danienflinta påträffades både i naturlig form och som avslag. Enbart mänskligt påverkad flinta sparades. Den fördelades i fyndaskar under rapportarbetet som en samling av avslag eller som separata fynd utefter grävenhet, storlek, samhörighet och nivå av bearbetning (Högberg & Olausson 2007). Ben fördelades efter djurgrupp. Keramikskärvor påträffades i flera lager. Keramik från tidigmodern tid sparades ej då det inte var relevant för undersökningen. Den keramik som sparades är alla rabbat lergods magrade med granit (Hulthén 1994: s33). Denna typ av kärl förekommer under en bred tidsspann från senneolitikum fram till äldre järnåldern. Samtliga skärvor är av samma typ men eftersom de påträffades i olika lager går det inte att konstatera om skärvorna tillhör ett och samma kärl. Således sorterades skärvorna efter grävenhet. Matjord (A3000) 0 - 25 cm Tidigt i grävningen påträffades ett flathugget flintföremål (F300). Troligtvis ett förarbete till en flintskära som typologiskt placeras mellan senneolitikum-äldre bronsålder (Vang Petersen 2021:s 138-139). Flintavslag (F301) förekom förhållandevis ofta som både handplockades och sållades. Två större skärvor av ett högnäsrör från tidigmodern tid förekom i schaktets nordvästra hörn. Även mindre skärvor påträffades. En järnspik från historisk tid upptäcktes även. Dessa fynd sparades inte. Fyllning 1 Brungrått sandlager (L151) 25 - 35 cm Mindre vattensvallade stenar samt skörbrända stenar i varierande storlek förekom. Mindre bitar av träkol förekom även. Dessa fynd sparades inte. Förekomst av slagen flinta påträffades av någon förekomst. Både mindre avslag, mikroliter (F303), spån (F321), en kärna (F308) samt mellanstora avslag. En spånskrapa med retuscherad egg (F312) hittades i schaktets östra del. Där fanns även två större avslag (F307, F305) som visade brukretusch. Förekomsten av spån hänvisar till att indirekt slagteknik förekom i detta lager. Ett avslag (F306) visar tecken på eldpåverkan. Tandemalj påträffades med största sannolikhet tillhörande nötkreatur (F302). Fynden påträffades vid sållning. Flera ben som tillhörde en mindre gnagare hittades i schaktets västra del och tillhörde troligtvis en djurgång från mer modern tid (F319). Kotor av en ryggrad, tibia och mindre oidentifierade ben påträffades med handplockning och sållning. I schaktets östra hör i påträffades fyra ben som efter osteologisk bedömning under rapportarbetet konstaterades tillhöra ett groddjur (F320). En fibulotibia visade tecken på en omfattande fraktur som hade sedan läkt under grodans levnadstid men gett armen en kraftig deformering. Två ben handplockades i schaktets östra hörn där sterilen var som högst. Det är möjligt att där fanns en grop som grodan hamnade i som den inte kunde ta sig ut från på grund av deformationen på dess förarm. En käke med tänder påträffades även men blåste iväg innan den kunde förvaras i en fyndpåse. En keramikskärva av rabbat lergods hittades i sållen (F304) till lager 151. Fyllning 2 Brunsvart sandlager (G300 & G310) 35 - 48 cm Förekomsten av slagen flinta och vattensvallade stenar minskade i detta lager. Förekomst av småsten och skörbränd sten ökade något, träkol ökade i både kvantitet och storlek. Större sammansatta bitar av träkol grävdes ut med pensel. Tandemalj påträffades via sållning men starka vindar under utgrävningen försvårade insamlandet. Tandemalj i form av en hörntand till nötkreatur påträffades och penslades ut. Osteolog på plats som konstaterade artindelningen men på grund av väderförhållandet och tandemaljens skörhet vittrade hörntanden vid insamlandet. I dumphögen från sållningen påträffades en mynningsbit av en keramikskärva från ett rabbat lergodskärl med glättad insida och magrad med granit. Således gick det inte att konstatera från vilken grävenhet keramikskärvan kom ifrån. Mängden rödbrun skörbränd sten i detta lager försvårade urskiljandet från keramik då likheterna mellan naturmaterial och keramik var slående. Fyllning 3 Svartgrått sandlager (G458 & G449) 48 - 68 cm Detta lager var det fyndfattigaste lagret i schaktet, utöver 3 bitar keramik som påträffades i sydöstra delen av schaktet i grävenhet 458. Någon förekomst av slagen flinta i grävenhet 449. Skörbränd sten och träkol var den främsta förekomsten av fynd i detta lager. Cirka 100 större skörbrända stenar grävdes ut ur kokgropen som befann sig i grävenhet 449 som sammanlagt vägde 28 liter. I grävenhet 458 grävdes cirka 20 mellanstora skörbrända stenar ut som sammanlagt vägde 6 liter. Samtliga stenar användes för att fylla igen schaktet.
SH2025_Report Trench 2 and Trench 6. Referenser
Referenser Berggren, Å. (2025). Ansökan om tillstånd till seminariegrävning - Undersökningsplan. Institutionen för arkeologi och antikens historia. Lunds Universitet. Dietler, Michael. (1996). Feast and commensal politics in the political economy: food, power, and status in prehistoric Europe. Food and the Status Quest. 87-125. Högberg, A., Mardel, L., Rudebeck, E., Sarnäs, P., Sheker, L. & Ödman, C. (2002). Nomenklatur och sorteringsschema för flintregistrering. Utarbetad inom ramen för projektet Öresundsförbindelsen. Stadsantikvariska avdelningen Kultur Malmö. Malmö. Högberg, A. & Olausson, D. (2007). Scandinavian Flint – an Archaeological Perspective. Aarhus Universitetsforlag. Lund. Knarrström, B. & Wrentner, R. (1996). Diagnostik av plattformar. Bulletin för arkeologisk forskning i Sydsverige. 1996:2-3. Lund. Larsson, L. (1988). The Skateholm Project I: Man and Environment. Stockholm: Almqvist & Wiksell International. Larsson, L. (2016). Some aspects of mortuary practices at the Late Mesolithic cemeteries at Skateholm, southernmost Sweden. In J. Grünberg, B. Gramsch, L. Larsson, J. Orschidt, & H. Meller (Eds.), Mesolithic burials: rites, symbols and social organisation of early postglacial communities : international conference, Halle (Saale), Germany, 18th-21st September 2013. (Tagungen des Landesmuseums für Vorgeschichte Halle; Vol. 13, No. 1-2). Landesamt für Denkmalpflege und Archäologie Sachsen-Anhalt, Landesmuseum für Vorgeschichte. Ling, J., Fauvelle, M., Austvoll, K.I., Bengtsson, B., Nordvall, L. and Horn, C., (2024). Where are the missing boatyards? Steaming pits as boat building sites in the Nordic Bronze Age. Praehistorische Zeitschrift, 99, pp.782–807. Price, T. Douglas. (2015). Ancient Scandinavia: An Archaeological History from the First Humans to the Vikings. Oxford: Oxford University Press. Sarnäs, P., (2023). Arkeologisk utredning steg 2: Lilla Beddinge 24:1, fornlämning L1989:9337. Utvidgning av golfbana. Skånearkeologi Rapport 2023:10. Schaefer-Di Maida, S., (2022). Current research on Bronze Age ‘cooking stone pits’ in northern Germany and southern Scandinavia. European Journal of Archaeology, 25(4), pp.463–482. Sveriges geologiska undersökning (2025) Strandförskjutningsmodell. https://www.sgu.se/produkter-och-tjanster/geologiska-data/jordarter--geologiska-data/strandlinjer/ Hämtad: 2025-05-30 Lantmäteriet. (2025). Topografisk karta. Tillgängligt via: https://minkarta.lantmateriet.se/ Hämtad 2025-05-27 Vandkilde, H. (2019). Bronze Age beginnings – a scalar view from the global outskirts. Proceedings of the Prehistoric Society, 85, pp.1–27.
SH2025_Report Trench 2 and 6. Administrativa uppgifter
Administrativa uppgifter Lokal: L2025:982 Länsstyrelsens diarienummer: 5494-2025 Datum för beslut: 2025-02-19 Län: Skåne Kommun: Trelleborg Socken: Tullstorps socken Fastighet: Stora Beddinge 35:16 Koordinatsystem: EPSG:3006 Läge X koordinat: 404000 Y koordinat: 6139000 Höjdsystem: RH2000 M ö.h.: 4 Tidsperiod (fältarbete): 2025-05-19 till 2025-05-21 Undersökt yta: 4 kvm Fyndförvaring: Historiska museet vid Lunds universitet (LUHM) Dokumentation: Ansvarig institution: Institutionen för arkeologi och antikens historia, Lunds universitet Typ av undersökning: Seminariegrävning Personal: Elis Mörnerud, Estelle Nambord, Philip Tuneld, Sonia Törnberg
SH2025_Report Trench 2 and 6. Diskussion och sammanfattning
3. Diskussion Baserat på undersökningsresultaten och tidigare forskning diskuteras anläggningarnas funktion och samtidighet nedan, detta i syfte att försöka besvara undersökningens frågeställningar. Likheter och olikheter Grop 2 och 7 var i många avseenden lika varandra, de hade till exempel en liknande storlek och djup. Fyllnadslagren liknande varandra i antal stenar, mängden kol och sot samt dess relativa fyndfattighet. Mängden stenar och dess storlek var även lika varandra. Dessutom återfanns de märkbart största stenarna i groparnas mitt i båda anläggningarna. Att de två groparna var lika varandra kan möjligtvis stärka tesen om att de var samtida med varandra och att de hade en liknande funktion. Fyndsituation Fyndfattigheten var delvis förväntad, då detta är en känd egenskap hos alla typer av gropar (Schaefer-Di Maida 2022, s. 476). Men frånvaron av matrester och keramik talar emot tolkningen att de varit avsedda för vardagliga aktiviteter, såsom matlagning. Samtidigt försvåras tolkningen av att det saknas tydliga indikationer på att groparna haft en ceremoniell funktion eller använts som ånggropar, då inga verktyg eller andra specifika föremål hittats. Det är troligt att det större trästycket/kolbiten och de övriga små kolbitarna som påträffats var rester av timmer för bränning och inte använts som byggmaterial. Därav kan ingen tolkning av groparnas funktion göras utifrån fynden. Ett snäckskal, troligen tillhörande en mussla, påträffades i matjordslagret i schakt 2 (F200). Trots att det rör sig om ett enstaka fynd och att författarnas kunskap om skaldjurens tafonomi är begränsad, bör fyndet noteras. Skalets datering är osäker eftersom det återfanns i matjordslagret, det kan dock inte uteslutas att fyndet indikerar närhet till ett dåtida vattenområde. Det mikrospån hittades i G137 kan troligtvis dateras till tidigare perioder, såsom senmesolitikum eller neolitikum. Detta fynd hamnade rimligtvis i anläggningen efterhand som matjorden har rörts om. Detta kan tolkas som att undersökningsplatsen har en längre kontinuitet av användning än vad som tidigare varit känt, och att den eventuellt har en koppling till gravfältet i Skateholm. Groparnas relation till miljö och boplatser. Tolkningar av anläggningarna i sig blir intressanta när de relateras till fornlämningar i närområdet, forntida landskap och vattenlinjer. Groparna låg i anslutning till forntida vatten, på en höjd i landskapet. Groparna ter sig dessutom ha legat minst 500 meter från samtida gravar och över 100 meter från samtida boplatser. Med denna sammantagna information kan en tolkning av groparnas funktion göras. Gropar faller inte inom kategorin kokgropar för vardagssysslor. Istället lutar det åt att groparna har använts för ceremoniella syften eller i samband med båtbygge (Ling et al 2024, s.6). När man tar i åtanke att vattenområden både hade en stark betydelse för människornas föreställningsvärld och praktisk betydelse för båtbygge under bronsåldern ter sig denna tolkning rimlig. Tolkning av platsen En aspekt som talar för att platsen använts för en tidsspecifik och samtida aktivitet är att de påträffade groparna är orörda och inte överlappar varandra. Vid utgrävningen av anläggning 2 och 7 påträffades inga skörbrända stenar utanför gränsen för nedgrävningen. De verkar alltså legat orörda. Detta tyder på att de anlades under en begränsad tidsperiod och att de som grävde och använde dem var medvetna om var de andra groparna fanns, och därför undvek att störa dem. Detta gäller både de två gropar som behandlas i denna rapport (AG2 ; AG7), samt en förmodad tredje, ej undersökt grop (A8) i schakt 6, vilka alla tre låg på rad ca 0,7-1,3 meters avstånd från varandra. Detta stärker tolkningen av att de var samtida med varandra. Om man utgår från att majoriteten av groparna som utgör den 100 x 40 meter stora strukturen är samtida, kan denna cirkulära formation tolkas som ett uttryck för en gemensam aktivitet för en större grupp människor (Stefanie Schaefer-di Maida 2022, s. 475). Oavsett groparnas funktion så ter sig platsen ha varit viktig för närområdets invånare och att samhället hade ett särskilt intresse för platsen. Att platsen var betydelsefull för personerna som bodde i området kan alltså ses som troligt, men vad funktionen av groparna var bör problematiseras. När det gäller gropar överlag kan det mycket väl ha varit så att det inte fanns någon tydlig gräns mellan dess praktiska och rituella funktion. Det kan till exempel ha varit en plats för feasting (Dietler 1996:88-115) och sociala sammankomster med ceremoniella gropar, där man både tillagade mat och utövade kulturella riter. Det kan även röra sig om en plats där man använde ångropar för att konstruera båtar, parallellt med att kokgropar användes för tillagning av måltider. Användningen av platsen kan dessutom ha varierat över tid. Författarna av rapporten åberopar därför aktsamhet vid tolkning. En alltför snäv kategorisering av groparna utifrån deras funktion riskerar att förenkla det förhistoriska levnadssättet. 4. Sammanfattning Sammantaget pekar resultaten på att groparna kan ha använts för sociala aktiviteter eller båtbygge, men den exakta funktionen är fortfarande osäker. Anläggningarnas placering och fynd pekar dock ifrån kokgropar för vardagssysslor som funktion. Fyndfattigheten och avsaknaden av tydliga rituella eller vardagliga artefakter gör tolkningen svår, och en tydligare förståelse kräver fortsatt forskning samt bekräftelse genom 14C-dateringar av de jordprover som togs vid undersökningen. En framtida undersökning med metalldetektorer och sökschakt av det dåtida vattentäckta området och kullen som är i direkt anslutning till anläggningarna kan vara av stort värde. Här kan man kanske förvänta sig fynd från deponeringar av prestigegods eller rester av båtbygge.
SH2025_Report Trench 2 and 6. Undersökningresultat
2. Undersökningresultat Resultaten från undersökningen redovisas nedan med utgångspunkt i kontextblanketterna samt de observationer som gjordes i fält. För tydlighetens skull behandlas de två schakten var för sig. 2.1 Stratigrafisk redogöresle 2.1.1 Schakt 2 Det översta lagret i schakt 2 var matjorden (2000) som var cirka 30 centimeter djupt. Lagret bestod av ljusbrun sand och mindre stenar var närvarande, det förekom även någon bit träkol. Det gjordes bland annat fynd av ett flintavslag (F201) och ett vitt skal (F200) av okänd art. Flintavslaget har tecken på bearbetning med bruksretuch och väger 19.2 gram. I schaktet undersöktes en anläggning/grop. Grop A2 påträffades 30 centimeter under markytan och var cirka 22 centimeter djup. Mitten av gropen var 70 centimeter från schaktets östra vägg och cirka 70 centimeter från schaktets södra vägg. Gropen hade formen av en suboval och mätte cirka 77 centimeter från syd till norr och 88 centimeter från öst till väst. Se bild 1 för profilritning av grop A2. Fyllningen i grop A2, se bild 2, delades in i fyra grävenheter. De två översta grävenheterna, benämnda 137 och 144, utgjordes huvudsakligen av skörbrända stenar. Den sammanlagda volymen av de skörbrända stenarna uppmättes till cirka 73 liter. Finkornig sand samt inslag av kolfragment var även närvarande i lagret. De båda grävenheterna innehöll mer sot på den västra sidan. I grävenhet 144 framkom ett fynd som tolkades som en större sammanhängande kolbit, se bild 3. I grävenhet 144 gjordes bland annat fynd av ett flintspån (F202) med spår av bruksretusch som vägde 16.1 gram. I grävenhet 137 gjordes bland annat fynd av ett spån (F203) och ett splitter (F204) som totalt vägde 1.3 gram. Se Bild 2: Grop 2 med fyllning av grävenheter 137 och 144. Fotograferat från öst Se Bild 3: Fynd från grävenhet 144 som tolkas som en sammanhängande kolbit. Fotograferat från öst. De två underliggande grävenheterna, 320 och 330, innehöll ingen skörbränd sten, se bild 4. Lagret bestod istället av finkornig sand, lite småsten och ett fåtal kolbitar. Lagret präglades av fläckvisa färgvariationer i svart, grått, brunt och rödaktigt. Sotet var som mest koncentrerat i grävenheten 330 västra sida. I regel hade den norra delen högre koncentration av sot och träkol. Se Bild 4: Grop 2 grävenheterna 320 och 330. Fotograferat från söder. Se bild 12 för matris. 2.1.2 Schakt 6 Det översta lagret i schakt 6 var matjorden (6000) som enligt mätning på den västra väggen var 46 centimeter djupt. Lagret bestod av ljusbrun sand där mindre stenar var närvarande. I matjorden hittades fem flintavslag (F600; 601; 602; 603) som sammanlagt väger 32.9 gram. Ett lager (718), se bild 5, upptäcktes enligt stick på västra väggen 46 cm ner och uppskattas vara 20 cm tjockt. Lagret uppfattas ha ett ojämnt fördelat djup och tjocklek i schaktet samt vara sluttande nedåt från väst till öst. Lager 718 bestod av ett aningen rött, fastare mörkbrunt sandlager där oregelbundna sotfläckar förekommer. Övergången mellan matjorden och lager 718 var hyfsat skarp. Se Bild 5: Bild på västra väggen i schakt 6 som visar övergången mellan matjord och lager 718. Bild tagen från öst. I schaktet hittades även en anläggning/grop A7, se bild 6, vid ett djup på 46 centimeter till 71 centimeter som skar genom lager 2 (718). Mitten av anläggningen låg 46 centimeter från den norra väggen och 70 centimeter från den västra väggen. Grop A7 var subcirkulär, 70 centimeter från syd till norr och 79 centimeter från öst till väst och var 25 centimeter djup. Se Bild 6: Bild på A7 innan fyllningen grävdes ut. Bild tagen från söder. Fyllningen av grävenhet 625 undersöktes och innehöll ljusbrun och grå sand och ett parti på västra delen innehöll svart sotig sand. G625 innehöll även många skörbrända stenar (cirka 64 liter) och träkol var närvarande. Ett sotigt flintavslag (F604) hittades bland de översta stenarna bland den sotiga fyllningen på västra sidan i G625. Avslaget hade inga tecken på att vara skörbränt och vägde 23.8 gram. 50% av A7 undersöktes, och 100% av grävenhet 625 undersöktes. Se Bild 7: Digitaliserad profilritning av A7. 1: Hög koncentration av sot, skörbränd sten. 2: Fyllning 625, ljusbrun och grå sand. Stora stenar. 3: Nedgrävningskant av ej undersökt lager (718). Sand, mörkbrun och aningen rödaktig. (Bildförklaring: 1: Hög koncentration av sot, skörbränd sten. I Fyllning 625). Det förekom ytterligare en anläggning i sydöstra hörnet i schakt 6, denna anläggning benämndes som A8. A8 förekom vid ett djup av 55 centimeter och var täckt av svart sotig sand och stenar A8 undersöktes inte närmare på grund av tidsbrist och undersökningens omfång. Se bild 13 för matris. 2.2 Fyndbeskrivning I följande avsnitt presenteras några av de fynd som gjordes i schakt 2 och 6. För tydlighetens skull beskrivs varje schakt för sig. 2.2.1 Schakt 2 I schakt 2 hittades sammanlagt fem fynd. Ett snäckskal (F200) till synes av den systematiska klassen musslor (Bivalvia) hittades i matjorden. I matjorden hittades även ett flintavslag av skandinavisk senonflinta med tecken på bearbetning och bruksretusch (F201). I anläggning 2, grävenhet 144 hittades ett avslag matt danienflinta med bruksretusch (F202). I grävenhet 137 hittades två fynd av flinta; ett spån av skandinavisk senonflinta (F203) och ett mikrospån av matt danienflinta (F204) (Högberg, A. & Olausson, D. 2007, s. 88-91, 112-115. Högberg et al 2002, s.11, 16). Se Bild 8: Fynd 201. Se Bild 9: Fynd 203. 2.2.2 Schakt 6 Det var totalt fem stycken fynd som hittades i schakt 6. I matjorden framkom fyra flintavslag; ett avslag matt danienflinta med bruksretusch (F600), ett avslag skandinavisk senonflinta med en vingeplattform—där den koniska kraften som skapas vid mjuk teknik kan observeras som en cirkel vid slagbulans övre kant (F601), ett avslag matt danienflinta (F602) och två avslag av sydskandinavisk senonflinta (F603). Det påträffades även ett avslag matt danienflinta i grävenhet 625 (grop 7), avslaget var täckt med svart sot vid fyndtillfället (F604) (Högberg, A. & Olausson, D. 2007, s. 88-91, 112-115. Knarrström & Wrentner 1996, s. 83-84). Se Bild 10: Fynd 601. Se Bild 11: Fynd 604.
Referenser Berggren, Å. (2025). Ansökan om tillstånd seminariegrävning. Lunds Universitet. Larsson, L. (2016). Some aspects of mortuary practices at the Late Mesolithic cemeteries at Skateholm, southernmost Sweden. I Grünberg, J., Gramsch, B., Larsson, L., Orschidt, J., & Meller, H. (red.), Mesolithic burials: rites, symbols and social organisation of early postglacial communities : international conference, Halle (Saale), Germany, 18th-21st September 2013. Tagungen des Landesmuseums für Vorgeschichte Halle, no. 1-2, vol. 13, Landesamt für Denkmalpflege und Archäologie Sachsen-Anhalt, Landesmuseum für Vorgeschichte, Halle. Larsson, Lars (red.). (1988). The Skateholm project. Stockholm: Almqvist & Wiksell International. Rosendahl, A. (2025). Beslut om tillstånd att undersöka fornlämning. Länsstyrelsen i Skåne.
SH2025_Report Trench 1. Administrativa uppgifter
Administrativa uppgifter Lokal: Skateholm Länsstyrelsens diarienummer: 5494-2025 Datum för beslut: 2025-02-19 Län: Skåne Kommun: Trelleborg Socken: Tullstorp Fastighet: Stora Beddinge 35:16 Koordinatsystem: EPSG:3006 Läge: X koordinat: 404000 Y koordinat: 6139000 Höjdsystem: RH2000 M.ö.h.: 5 Tidsperiod (fältarbete): 19-23 maj 2025 Undersökt yta: 2x2 m Fyndförvaring: Lunds Universitet Dokumentation: Klart Ansvarig institution: Lunds Universitet Typ av undersökning: Arkeologisk undersökning Personal: Jesper Holfelt Cumalat, Joar Inkeri Dimle, Linn Lidbeck, Matilda Gynnerstedt
SH2025_Report Trench 1. Diskussion och sammanfattning
3. Diskussion I och med att en del av fynden upptäcktes i matjorden blir det svårt att använda dessa i tolkningen av kokgropen då de saknar ett daterat arkeologiskt kontext. En separat tolkning av fynden från matjordslagret kan vara att det skett bearbetning av flinta i närområdet, möjligtvis högre upp på kullen, vars avfall genom naturliga krafter, såsom markförflyttning, hamnat i matjorden över kokgropen. Dessa kan således vara från en äldre alternativt yngre tidsperiod vilket, om det skulle vara äldre än själva fyllningen i gropen, antyder på en kontinuerlig användning av området. Det enda fyndet som gjordes i gropen var tandemaljen från nötkreatur som hittades. Avsaknaden av fynd kan dock tala för mer än vi tror och vad en potentiell användning av gropen kan vara. En tolkning är att gropen kan ha använts som deponeringsplats för restprodukter från härdar som exempelvis skörbrändsten och träkol vilket rikligt hittats i gropen. Detta stärks av att en potentiell härd som hittades intill gropen i det sydvästra hörnet av schaktet under utgrävningen 2024. Avsaknaden av fynd talar även för teorin genom tanken att restprodukter kan sorterats ut och deponerats på annan plats eller om dessa inte bevarats i gropen. Även skicket på den skörbrända stenen i gropen är intressant att ta upp, detta eftersom mycket av stenarna varit svårt krackelerade och spruckna, vilket kan peka på att dessa stenar som deponerats varit i obrukbart skick. Å andra sidan talar detta även för att gropen använts i klassiskt kokgropssyfte, då det antagligen var mer praktiskt att anlägga en kokgrop och härd i nära anslutning i och med att man behövde värma stenarna över en härd före det att man kunde använda kokgropen. Därutöver kan tandemaljen i sig agera som en form av restprodukt av djur och kan tala vidare för att kokgropen använts i matlagningssyfte. Trots att denna rapport endast undersöker de fynd som hittades i utgrävningen år 2025 bör det noteras att man under utgrävningen år 2024 hittade ett keramikfragment, vilket i sin tur kan antyda matlagning. 4. Sammanfattning Sammanfattningsvis för att återvända till den frågeställning som ställdes i början av seminariegrävningen. Kan fler anläggningar i strukturen tolkas som kokgropar i likhet med den som redan delvis undersökts, och är de av liknande karaktär och ålder? Utgör anläggningarna som avbildas i magnetometermätningen en sammanhängande anläggning? Vilken funktion kan anläggningen i så fall ha haft? Genom okulära undersökning av de gropar grävda av resterande studenter samt deras fynd går det att konstatera att kokgroparna är till synes likadana, vilket i sig kan tala för sammanhängande syften. Om anläggningen som avbildats i magnetometerundersökningen är en sammanhängande anläggning är tyvärr en redundant fråga eftersom under provgropens utgrävande identifierades en potentiell härd och ett potentiellt stolphål i anläggningen. Vad det gäller sista frågan om gropens funktion, pekar fynden samt förekomsten av en härd i nära anslutning på att grop I varit en kokgrop ämnat för tillagning av mat. Dock, på grund av avsaknaden av spår av matlagning, som exempelvis fler fynd av ben och djurrester, går det inte definitivt att säga om grop I använts till detta ändamål. Å andra sidan är kokgropar välkänt fyndfattiga, då maten tas bort från gropen efter tillagning och matavfall antagligen deponeras i ett annat område eftersom kokgropen återanvänds. Teorin om att gropens funktion varit en sorts avfallsgrop för sorterat avfall stärks dock endast av att det just inte hittats fler fynd i gropen, dock kan såklart avsaknaden säga mer om ändamålet kokgropen haft i bronsålderns samhället i Skateholm. Utöver detta leder ett generellt tänkande att kokgroparna haft en koppling till det närliggande bronsåldershögarna eller om själva kullen varit en rituell punk som möjligen representerat högarna. Vad som dock kan sägas med säkerhet utifrån de anläggningar som utgrävdes är att Skateholm och dess kokgropar varit del av samhälleligt ekosystem i landskap som besökts och bebotts av människor i årtusenden. Även själva platsen på Skateholm visar bevis på att detta varit en punkt som återanvänts till av olika grupper från mesolitikum genom bronsålder till idag. I ett landskap som idag karakteriseras av betesmark och rapsodlingar finns det historier om ett långt förflutet samhälle, från mesolitisk flinta produktion till bronsålderns kokgroparna.
2. Undersökningresultat 2.1 Anläggningsbeskrivning inklusive grävenheter och matris (Linn) 2.1.1 Matjord Utgrävningen inleddes med att avlägsna matjorden, även kallad arkeologiskt objekt 1000, som låg över kulturlagret. I och med att anläggning 1 delvis undersökts i en tidigare utgrävning (Skateholm 2024), fanns det en markduk placerad mellan kulturlagret och matjorden. Denna låg cirka 40 cm ned på den östra sidan av schaktet och cirka 60 cm på den västra sidan. Matjorden bestod främst av brungrå, grusig sand. På schaktets västra profilvägg syntes även ytterligare mörka kulturlager cirka 30 cm ned som inte undersöktes vidare. Vid återställning av schaktet hittades även en mindre mängd flinta i matjorden som inte upptäckts vid den initiala fasen av utgrävningen. 2.1.2 Fyllning 1 På ytan av fyllning 1, alternativt lager 1, syntes anläggningens konturer tydligt. Anläggningen var redan delvis utgrävd från en tidigare undersökning från år 2024, men var bortsett från detta i stort sett intakt. Utgrävningen av G220 bestod därmed främst av att följa anläggningens konturer nedåt för att nå samma djup som det redan utgrävda partiet från 2024. Anläggningens subovala form fortsatte bortom schaktets sydöstra profilväggar men på grund av utgrävningens begränsningar undersöktes inte denna del vidare. I det nordvästra hörnet grävdes det även upp ett myrbo av gula myror och i det nordöstra hörnet noterades ytterligare en grop fylld med sten som eventuellt sträcker sig vidare norrut. Fyllningen var mer kompakt och finare än i matjorden, med inslag av skörbränd sten. Färgen var mörkare och mer grå än brun, vilket gjorde avgränsningen mellan steril jord och anläggningen tydlig. Lagret separerades från det underliggande genom det tjocka lager skörbrända stenar och var cirka 14 cm tjockt. I detta lager hittades en mindre mängd tandemalj från nötdjur samt flera flintavslag. 2.1.3 Fyllning 2 I det sista lagret, fyllning två, avlägsnades först de skörbrända stenarna som låg packade i ett lager över resterande fyllning i G228 och G344. De skörbrända stenarna från detta lager samlades in separat till vardera grävenhet och mättes sedan via hinkar. I G228 fanns cirka 20 liter skörbränd sten deponerad och i G344 fanns cirka 27 liter skörbränd sten. Vad det gäller jorden var sanden relativt fuktig, mer sotig och betydligt mörkare, nästan svart, i jämförelse med föregående lager. Utspritt mellan samt under stenarna var stora bitar träkol, mer eller mindre intakta. Dessa mättes ej. Utgrävningen av botten av lager 2, G506, komplicerades delvis av en ojämn nedgrävningsbotten med flera sandlinser samt djurgångar. Vid den djupaste punkten blev gropen cirka 48 cm djup (mätt från toppen av lager 1), 98 cm lång och 134 cm bred. De mörka partierna i anläggningens västra profilväggar uppfattades som djurgångar vid utgrävningen och undersöktes därför inte vidare. Vid undersökning av anläggningens tidigare utgrävning år 2024 upptäcktes dock att tidigare undersökningsgrupp noterat ett “stolphål” i ungefär samma område. Vid torrsållning av fyllningen från detta lager hittades även en mindre mängd flinta. I samband med utgrävningen av detta lager togs även ett miljöprov (PM524) av fyllningen under de skörbrända stenarna. 2.2 Fyndbeskrivning (Matilda) Majoriteten av fynden som gjordes i kokgropen var de skörbrända stenarna som fanns både utspritt i matjorden samt i alla fyllningslager. Den sekundära majoriteten fynd bestod av träkol, vilket även det hittades rikligt i grop 1. Träkolet hade även klustrat sig vid kanterna av gropen där vissa partier bestod av endast kompakt träkol. Av de lösfynd som gjordes i grop 1 var en majoritet av de större flinta fynden som gjordes under utgrävningen av grop 1 hittades i matjorden och skedde i samband med att grop 1 fylldes igen, på grund av detta kommer inte en separering av lager göras eftersom detta är okänt. Den mindre flintan och tandemaljen hittades i torrsålningen. Totalt hittades 16st fynd av flinta med en sammanlagd vikt på 20, 8 gram samt två fynd av tandemalj från nötkreatur med en sammanlagd vikt på 4,8 gram. Fastsättningen av ursprunget av benen gjordes av en expert på plats. Det ena fyndet av tandemalj utgör även det enda fynd som hittades i själva gropen, vilket skedde i G228.
Fig. 1. Skateholms position i kartvy. (Google Maps)
Grop 5, nedgrävningsnummer 574, låg i det sydvästra hörnet i anläggning 5. Den har en suboval form i nord-syd riktning. Hörnen är rundade med en gradvis slutande överkant. Dess sidor är konkava och går ner till en skålformad botten. Fyllningen delades upp i fyra lager, 119 och 380 på den västra halvan och 111 och 547 i den östra halvan.
Grävenheten 547 är under 111, bredvid 380 och över 574. Östlig riktning. Torr, lös och finkornig sand i mörkgrå/grå färg. Kontaktytan är tydlig. Dimensionerna är 66x30x9 cm. Fynden domineras av skörbränd sten, med mycket sot och små till stora stenar. Kol förekommer även.
Grävenhet 111 är bredvid 119, under matjord och ovanför grävenhet 547. Den östliga halvan av den ovala kokgropen. Torr, lös och finkornig sand. Färgen är mörkgrå. Dimensionerna är 90x42x18 cm. Kontaktytan är tydlig. Fynden domineras av skörbränd sten med mycket sot och små till stora stenar. Några kolbitar och flinta hittades ytterligare.
380 är under grävenhet 119, bredvid grävenhet 547 och över 574. Formen är en halv oval. Nordlig till nordvästlig sektion av grop 5. Jordtypen är lös, torr och fin sand. Färgen är mörkgrå. Dimensionerna är 90x70 cm, samt från 18 cm, till 26 cm djup vid färdigställning. Kontaktytan är tydlig. Fynden domineras av skörbränd sten, med små och stora stenar. Enstaka kolbitar och flinta hittades även.
Västra sektionen av grop 5. Form av en halv oval. 119 är under matjorden, bredvid grävenhet 111, och över grävenhet 380. Torr, lös och fin till mellangrov sand. Färgen är mörkgrå, exklusive norra sektionen av 119 där röd sand har färgats på grund av röd sten från lager 253. Dimensionerna är 90x35x18 cm. Fynden domineras av skörbränd sten (över/i grop), samt närvarande sot och något småsten, flinta och kol. Två flintavslag var bearbetade. Orienteringen av föremålen är inte sorterat.
Mörkgrå, grusig och sotig sand. Innehöll sand, sot, gruskorn och skörbränd sten. Sanden var fin, fuktig och kompakt. Längd: 98cm, Bredd: 86cm och Djup: 48cm. Fynd: Flintavslag (Find 103) Prov: Miljöprov (PM524)
Gråsvart sotblandad sand med inslag av mindre grus. Innehöll sotig sand, skörbränd sten och träkol. Sanden var fin, fuktig och relativt lös. Längd: 96cm, Bredd: 66cm och Djup: 27cm. Fynd: Flintsplitter (Find 108)
Gråsvart sotblandad sand med inslag av mindre grus. Innehöll sotig sand, skörbränd sten, träkol och grus. Sanden var fin, lätt fuktig och relativt lös. Längd 96cm, Bredd 63cm och Djup 27cm. Fynd: Tandemalj från nötdjur samt flintavslag.
Mörkgrå sand med inslag av gruskorn. Innehöll sotig sand, skörbränd sten, träkol och grus. Sanden var fin, fuktig och kompakt. Längd: 92cm, Bredd 73cm, Djup 14cm Fynd: Tandemalj från ko, samt flintavslag
See it on the National Heritage Board website
Skateholm, Trelleborgs kommun, Skåne County, Sweden
SH2025 Trench 6 02 (3D model)
2nd model of trench 6
Agisoft Metashape
SH2025 Trench 6 01 (3D model)
1st model of trench 6
SH2025 Trench 5 05 (3D model)
5th model of trench 5
SH2025 Trench 5 04 (3D model)
4th model of trench 5
SH2025 Trench 4 04 (3D model)
4th model of trench 4
SH2025 Trench 3 04 (3D model)
4th model of trench 3
SH2025 Trench 1 04 (3D model)
4th model of trench 1
SH2025 Trench 5 03 (3D model)
SH2025 Trench 4 03 (3D model)
3rd model of trench 4
SH2025 Trench 3 03 (3D model)
3rd model of trench 3
SH2025 Trench 2 03 (3D model)
3rd model of trench 2
SH2025 Trench 1 03 (3D model)
3rd model of trench 1
SH2025 Trench 5 02 (3D model)
2nd model of trench 5
SH2025 Trench 4 02 (3D model)
2nd model of trench 4
SH2025 Trench 3 02 (3D model)
2nd model of trench 3
SH2025 Trench 2 02 (3D model)
2nd model of trench 2
SH2025 Trench 1 02 (3D model)
2nd model of trench 1
SH2025 Trench 5 01 (3D model)
1st model of trench 5
SH2025 Trench 4 01 (3D model)
1st model of trench 4
SH2025 Trench 3 01 (3D model)
1st model of trench 3
SH2025 Trench 2 01 (3D model)
1st model of trench 2
SH2025 Trench 1 01 (3D model)
1st model of trench 1
lines
GIS data from the 2023 investigation campaign at Skatholm
See it in the National Heritage Board website